3,768
עריכות
חייל של המלך (שיחה | תרומות) (←הרחבה) |
חייל של המלך (שיחה | תרומות) (←הרחבה) |
||
שורה 10: | שורה 10: | ||
באחת ההערות של הרב [[אסף חנוך פרומר]] בסקירתו המאלפת על קונטרס עניינה של תורת החסידות שנדפסה ב[[התמים (בית משיח)]] [https://drive.google.com/file/d/1R3ENF_y8yO0VgdpSiEDoC2oHn5PGSc7q/view?usp=sharing גליון לט] <small>(ע' 34 ואילך הערה 13)</small> מאריך קצת בעניין המקור לחלוקה זו ואכתוב פה הדברים ויבוא העורך והמשבץ ויערוך וישבץ בגוף הערך: | באחת ההערות של הרב [[אסף חנוך פרומר]] בסקירתו המאלפת על קונטרס עניינה של תורת החסידות שנדפסה ב[[התמים (בית משיח)]] [https://drive.google.com/file/d/1R3ENF_y8yO0VgdpSiEDoC2oHn5PGSc7q/view?usp=sharing גליון לט] <small>(ע' 34 ואילך הערה 13)</small> מאריך קצת בעניין המקור לחלוקה זו ואכתוב פה הדברים ויבוא העורך והמשבץ ויערוך וישבץ בגוף הערך: | ||
"מהו מקור הראשון לחלוקה זו, וכן לראשי-תיבות "פרד"ס" = פשט רמז דרוש סוד? | "מהו מקור הראשון לחלוקה זו, וכן לראשי-תיבות "פרד"ס" = פשט רמז דרוש סוד? | ||
בזוהר הקדוש, הדבר מופיע כמה פעמים "כמעט" - כלומר, תמיד בשינויים קלים. ראה: זח"א כו, ב: "ארבעה נכנסו לפרדס, חד עאל לפישון דאיהו פי שונה הלכות (ובנצו"א שם: ר"ל פשט הלכה ולזה רמז בפ' דפרדס), תניינא עאל בגיחון . . ודא איהו רמז . . תליתאה עאל בחדקל חד קל ודא לישנא חדידא קלא לדרשא. רביעאה עאל בפרת דאיהו מוחא". ובזח"ג רב, א: "מלין דאורייתא אית בהו פשטא דקרא, דרשא, רמז דקא רמיז חכמתא, גימטריאות, רזין טמירין, רזין סתימין וכו'". ותיקוני זוהר חדש קז, ב: "ודא רזא דפרדס . . דאיהו פ' פשט, ר' ראיה דפסוק, ד' דרשה . . רביעאה דאיהו ס' סוד". | בזוהר הקדוש, הדבר מופיע כמה פעמים "כמעט" - כלומר, תמיד בשינויים קלים. ראה: זח"א כו, ב: "ארבעה נכנסו לפרדס, חד עאל לפישון דאיהו פי שונה הלכות (ובנצו"א שם: ר"ל פשט הלכה ולזה רמז בפ' דפרדס), תניינא עאל בגיחון . . ודא איהו רמז . . תליתאה עאל בחדקל חד קל ודא לישנא חדידא קלא לדרשא. רביעאה עאל בפרת דאיהו מוחא". ובזח"ג רב, א: "מלין דאורייתא אית בהו פשטא דקרא, דרשא, רמז דקא רמיז חכמתא, גימטריאות, רזין טמירין, רזין סתימין וכו'". ותיקוני זוהר חדש קז, ב: "ודא רזא דפרדס . . דאיהו פ' פשט, ר' ראיה דפסוק, ד' דרשה . . רביעאה דאיהו ס' סוד". | ||
נאמר לי כי בספרי ר' משה דיליאון (חי בתחילת האלף החמישי לברה"ע, בתקופה בה נתגלה (במידה רבה על ידו) ספר הזוהר) מופיע הר"ת בשלימותו אך לא נמסר לי מקור מפורש. בכתבי האריז"ל ולאחריו הדבר מופיע כבר בפשיטות פעמים רבות (ראה בנסמן בשו"ע אדה"ז (הוצאה החדשה) הל' ת"ת פ"א סוף הלכה ד' "וכן אמרו חכמי האמת כו'"). | נאמר לי כי בספרי ר' משה דיליאון (חי בתחילת האלף החמישי לברה"ע, בתקופה בה נתגלה (במידה רבה על ידו) ספר הזוהר) מופיע הר"ת בשלימותו אך לא נמסר לי מקור מפורש. בכתבי האריז"ל ולאחריו הדבר מופיע כבר בפשיטות פעמים רבות (ראה בנסמן בשו"ע אדה"ז (הוצאה החדשה) הל' ת"ת פ"א סוף הלכה ד' "וכן אמרו חכמי האמת כו'"). | ||
יש ומצינו ר"ת אלו בהוספות מפתיעות, לדוגמא: "פרדס"ן של חכמים, אשר הוא נוטריקון "פשט" "רמז" "דרש" "סוד" "נשמה", הם ה' דרכים, והדרך של הנשמה נכללת בהסוד עצמו" (הקדמת עמק המלך דף ה' טור א). חלוקה מחומשת זו (המזכירה מאוד את המבואר בקונטרס אודות בחינה חמישית "יחידה" שבתורה, ויל"ע אם אכן יש קשר בין הדברים) - מופיעה גם בכתבי האריז"ל (שער מאמרי רז"ל, על המשנה באבות פ"ו, א): "יש בתורה פשט, רמז, דרש, סוד . . ובקבלה עצמה הפנימיות שלה נגד האין סוף . . ובזה תבין מ"ש לעיל רבי מאיר אומר כל העוסק בתורה לשמה, ר"ל לשם ה' דברים שבה כאשר כתבתי . . אז כשנכנס באלו הה' ועוסק בהם, נעשה כמעין המתגבר ומגלים לו רז תורה | יש ומצינו ר"ת אלו בהוספות מפתיעות, לדוגמא: "פרדס"ן של חכמים, אשר הוא נוטריקון "פשט" "רמז" "דרש" "סוד" "נשמה", הם ה' דרכים, והדרך של הנשמה נכללת בהסוד עצמו" (הקדמת עמק המלך דף ה' טור א). חלוקה מחומשת זו (המזכירה מאוד את המבואר בקונטרס אודות בחינה חמישית "יחידה" שבתורה, ויל"ע אם אכן יש קשר בין הדברים) - מופיעה גם בכתבי האריז"ל (שער מאמרי רז"ל, על המשנה באבות פ"ו, א): "יש בתורה פשט, רמז, דרש, סוד . . ובקבלה עצמה הפנימיות שלה נגד האין סוף . . ובזה תבין מ"ש לעיל רבי מאיר אומר כל העוסק בתורה לשמה, ר"ל לשם ה' דברים שבה כאשר כתבתי . . אז כשנכנס באלו הה' ועוסק בהם, נעשה כמעין המתגבר ומגלים לו רז תורה | ||
וכולי. וזהו מ"ש ארבעה נכנסו לפרד"ס שהוא פשט רמז דרש סוד. ונכנסו להבין ולידע פנימיות הסוד". | וכולי. וזהו מ"ש ארבעה נכנסו לפרד"ס שהוא פשט רמז דרש סוד. ונכנסו להבין ולידע פנימיות הסוד". | ||
עוד גירסה בתקופה שקודם האריז"ל, מצויה בשער ספרו (וראשון ספריו) של רבי מאיר גבאי "תולעת יעקב" – "מאיר תפלות כל השנה בארבעה פנים פשט רמז דין סוד וסימנם פרד"ס" (נוסח השער בהוצאת קושטנטינה ש"כ וכן בהוצאות שלאחמ"כ). נראה שבספר זה נפתחה הסוגה- הספרותית: "ספרים בדרך פרד"ס", כפי שמוצאים על שערי ספרים שונים מאז. | עוד גירסה בתקופה שקודם האריז"ל, מצויה בשער ספרו (וראשון ספריו) של רבי מאיר גבאי "תולעת יעקב" – "מאיר תפלות כל השנה בארבעה פנים פשט רמז דין סוד וסימנם פרד"ס" (נוסח השער בהוצאת קושטנטינה ש"כ וכן בהוצאות שלאחמ"כ). נראה שבספר זה נפתחה הסוגה- הספרותית: "ספרים בדרך פרד"ס", כפי שמוצאים על שערי ספרים שונים מאז. | ||
אחר כך האיר ה' עיני, ומצאתי מציינים לדגל מחנה אפרים פ' האזינו (עה"פ כי לא דבר רק הוא מכם), והוא המקור הדומה ביותר למה שנתבאר כאן בקונטרס, ואפשר אף שהם הם הדברים: "כמו שיש באדם חמש בחינות: נפש, רוח, נשמה, חיה, יחידה, כן יש בתורה הקדושה גופי התורה ורוחניות התורה פרד"ס רזין סתימין . . ולכך כפי השתדלות ויגיעות האדם בתורה כך היא חיות הקדושה שממשיך לעצמו או נפש התורה או שאר בחינותיה". [אלא שלא ברור כ"כ בלשונו מהו החלק החמישי שבתורה, האם נתכוון שזהו בחינת "רזין סתימין" מעין בחינת "פנימיות הסוד" שבכתבי האריז"ל, או באו"א (ש"גופי תורה" הוא למטה מבחי' פרד"ס?) וצ"ע]. | אחר כך האיר ה' עיני, ומצאתי מציינים לדגל מחנה אפרים פ' האזינו (עה"פ כי לא דבר רק הוא מכם), והוא המקור הדומה ביותר למה שנתבאר כאן בקונטרס, ואפשר אף שהם הם הדברים: "כמו שיש באדם חמש בחינות: נפש, רוח, נשמה, חיה, יחידה, כן יש בתורה הקדושה גופי התורה ורוחניות התורה פרד"ס רזין סתימין . . ולכך כפי השתדלות ויגיעות האדם בתורה כך היא חיות הקדושה שממשיך לעצמו או נפש התורה או שאר בחינותיה". [אלא שלא ברור כ"כ בלשונו מהו החלק החמישי שבתורה, האם נתכוון שזהו בחינת "רזין סתימין" מעין בחינת "פנימיות הסוד" שבכתבי האריז"ל, או באו"א (ש"גופי תורה" הוא למטה מבחי' פרד"ס?) וצ"ע]. | ||
--[[משתמש:חייל של המלך|חייל של המלך]] - [[שיחת משתמש:חייל של המלך|שיחה]], 00:37, י"ב באדר ב', ה'תשפ"ב 00:37, 15 במרץ 2022 (UTC) | --[[משתמש:חייל של המלך|חייל של המלך]] - [[שיחת משתמש:חייל של המלך|שיחה]], 00:37, י"ב באדר ב', ה'תשפ"ב 00:37, 15 במרץ 2022 (UTC) |
עריכות