2,390
עריכות
(←קשרי האדמו"רים עם נשיאי חב"ד: מקור) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
|||
(16 גרסאות ביניים של 12 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
[[קובץ:אמשינוב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|האדמו"ר מאמשינוב כיום]] | [[קובץ:אמשינוב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|האדמו"ר מאמשינוב כיום]] | ||
'''שושלת אמשינוב''', היא שושלת חסידית - פולנית, שנוסדה על ידי רבי יעקב דוד קאליש, בנו של רבי יצחק קאליש ומתלמידיו של רבי [[מנחם מנדל | '''שושלת אמשינוב''', היא שושלת חסידית - פולנית, שנוסדה על ידי רבי יעקב דוד קאליש, בנו של רבי יצחק קאליש ומתלמידיו של רבי [[מנחם מנדל מוורקא]]. לאחר פטירת אביו התמנה תלמידו ר' שרגא פייבל מגריצא לאדמו"ר, אך הוא נפטר לאחר חצי שנה, והעדה התפצלה בין שני בניו של ר' יצחק: ר' יעקב דוד ור' מנחם מנדל, "האדמו"ר השותק". נפטר ב[[ד' בכסלו]] [[תרל"ח]]. | ||
רבי מנחם קאליש ([[תר"כ]]-[[תרע"ח]]), בנו של ר' יעקב דוד. התמנה לאדמו"ר אחרי אביו כשהוא בן 18 שנים בלבד. רבי מנחם דמה מאוד בתכונותיו לאביו, וגם חסידים מבוגרים קיבלו את הנהגתו למרות גילו הצעיר. המסורת החסידית מספרת כי הוא לא הכיר בזמנים ובשעות, וההכנות לתפילות ולקיום המצוות ארכו אצלו שעות ארוכות. ב[[מלחמת העולם הראשונה]] התיישב בוורשה, שם הרבה לעסוק בצרכי הפליטים. הוא נפטר ב[[ט"ז בכסלו]] [[תרע"ח]] בהיותו בן חמישים ושמונה שנים בלבד בעקבות יגונו העמוק ממאורעות המלחמה, ונטמן בוורשה. שלושת בניו מילאו את מקומו. | רבי מנחם קאליש ([[תר"כ]]-[[תרע"ח]]), בנו של ר' יעקב דוד. התמנה לאדמו"ר אחרי אביו כשהוא בן 18 שנים בלבד. רבי מנחם דמה מאוד בתכונותיו לאביו, וגם חסידים מבוגרים קיבלו את הנהגתו למרות גילו הצעיר. המסורת החסידית מספרת כי הוא לא הכיר בזמנים ובשעות, וההכנות לתפילות ולקיום המצוות ארכו אצלו שעות ארוכות. ב[[מלחמת העולם הראשונה]] התיישב בוורשה, שם הרבה לעסוק בצרכי הפליטים. הוא נפטר ב[[ט"ז בכסלו]] [[תרע"ח]] בהיותו בן חמישים ושמונה שנים בלבד בעקבות יגונו העמוק ממאורעות המלחמה, ונטמן בוורשה. שלושת בניו מילאו את מקומו. | ||
== קשרי האדמו"רים עם נשיאי חב"ד == | == קשרי האדמו"רים עם נשיאי חב"ד == | ||
*האדמו"ר רבי [[שמעון שלום קליש]] בנו של רבי מנחם היה בידידות עם [[אדמו"ר הריי"צ]]. פעם אחת, כשהרבי מאמשינוב ביקר את הרבי הריי"צ, ביקש ממנו הרבי הריי"צ לומר משהו. הרבי מאמשינוב ענה שהוא בא לשמוע ולא לדבר. גם לאחר שהרבי הריי"צ הפציר בו כמה פעמים - לא הסכים לדבר, עד שלבסוף הרבי הריי"צ ביקש ממנו לחזור על דברי התורה שאמר לחסידיו בשבת, אז לא נותרה לו ברירה והוא אמר משהו. לאחר שיצא, אמר עליו הרבי הריי"צ להרמ"ל רודשטיין שזו לו הפעם הראשונה שהוא פוגש אַ גוטער איד מהפוילישער שהוא אן אמתער רבי [רבי אמיתי] {{הערה|[http://www.teshura.com/teshurapdf/Rubin-Paltiel%20-%20Menachem%20Av%2027%2C%205776.pdf מרשימת סיפורים מר' משה רובין בתשורה מנישואי צאצאיו אלו תשע"ו].}}. | |||
:כאשר גלו תלמידי תומכי תמימים ל[[שנחאי]], הורה [[אדמו"ר הריי"צ]] לשאול אותו בכל שאלה שתתעורר להם, גם בענייני נפשות (ראה עוד בערכו). | |||
הרב חנניה יוסף אייזנבך מספר ברשימותיו: "שמעתי מפי הרה"ח ר' דוב מנדלסון שי', משב"ק אצל כ"ק אדמו"ר הרה"ק מאמשינוב שליט"א שסיפר לו הרב ר' מנחם צבי קאליש ז"ל, בנו של הרה"ק מוהרי"מ מאמשינוב זי"ע, כי בעצמו התלווה לזקנו הרה"ק רבי שמעון שלום זי"ע לבקר את כ"ק אדמו"ר מוהריי"צ זיע"א, וראה שהזכיר [רבי שמעון שלום] עצמו לפניו בשמו ושם אמו" {{הערה|כתר מלכות, עמ' קמ.}}. | |||
*אחיו רבי יוסף קאליש, עמד בקשרים הדוקים עם אדמו"ר הריי"צ. | |||
*בנו של רבי שמעון שלום, רבי [[ירחמיאל יהודה מאיר קאליש]], חתנו של רבי יעקב אריה מורגנשטרן מרדזימין-וישקוב. רבי מאיר עלה [[ארץ הקודש|ארצה]] והתיישב ב[[ירושלים]] בשכונת [[בית וגן]], בה הקים את מוסדותיו. בראשות הישיבה העמיד את חתנו, רבי חיים מיליקובסקי, מתלמידי ישיבת מיר שהכיר ב[[שנחאי]]. רבי מאיר נפטר ב[[כ"ז באייר]] [[תשל"ו]] בהיותו בן שבעים וחמש שנים, ונטמן בירושלים. | |||
:הוא היה בקשר עם [[הרבי]]. כאשר בי"ט [[מנחם אב]] [[תשי"ד]] נפטר אביו רבי שמעון שלום, בא הרבי לנחמו. הרבי שמע שהוא נוסע ל[[ארץ ישראל]] ללות את אביו במנוחתו האחרונה. שאל הרבי באותה הזדמנות את אחד מחסידי [[אמשינוב]] אם הוא הולך ללות את רבו. כאשר הלה השיב בשלילה מכיון שהוא [[כהן]], הרבי לא ויתר ואמר לו, כי [[חסיד]] צריך ללות את רבו וזה חיוב גמור, ואין לוותר עליו בקלות. אם יתברר שישנה שאלה עליו לשאול מורה הלכה מה לתקן{{הערה|תורת מנחם כרך י"ב עמ' 161.}}. | |||
*אחיו רבי יוסף קאליש, עמד בקשרים | |||
*בנו של רבי שמעון שלום, רבי [[ירחמיאל יהודה מאיר קאליש]] חתנו של רבי יעקב אריה מורגנשטרן מרדזימין-וישקוב. רבי מאיר עלה [[ארץ הקודש|ארצה]] והתיישב ב[[ירושלים]] בשכונת [[בית וגן]], בה הקים את מוסדותיו. בראשות הישיבה העמיד את חתנו, רבי חיים מיליקובסקי, מתלמידי ישיבת מיר שהכיר ב[[שנחאי]]. רבי מאיר נפטר ב[[כ"ז באייר]] [[תשל"ו]] בהיותו בן שבעים וחמש שנים, ונטמן | |||
הוא היה בקשר עם [[הרבי]]. כאשר בי"ט [[מנחם אב]] [[תשי"ד]] נפטר אביו רבי שמעון שלום, בא | |||
== החסידות כיום == | == החסידות כיום == | ||
כיום מכהן כאדמו"ר בן בתו של רבי ירחמיאל יהודה מאיר, רבי יעקב אריה ישעיה מיליקובסקי, חתנו של האדמו"ר רבי אברהם אייגר מ[[לובלין]] זצ"ל. האדמו"ר ידוע כאיש פיקח במיוחד ורבים מכל שדרות הצבור מגיעים להתייעץ עמו, על אף שהוא בורח מכל פרסום ומשתדל לעשות את כל מעשיו בהצנע לכת. התפרסם בעיקר בגלל סדר יומו המיוחד, הפעיל בכל שעות היממה ובולטת במיוחד העובדה כי נוהג להתכונן זמן רב לפני כל דבר ומאריך מאוד ב[[תפילה|תפילותיו]]. | כיום מכהן כאדמו"ר בן בתו של רבי ירחמיאל יהודה מאיר, רבי [[יעקב אריה ישעיה מיליקובסקי]], חתנו של האדמו"ר רבי אברהם אייגר מ[[לובלין]] זצ"ל. האדמו"ר ידוע כאיש פיקח במיוחד וצדיק עליון, ורבים מכל שדרות הצבור מגיעים להתייעץ עמו, על אף שהוא בורח מכל פרסום ומשתדל לעשות את כל מעשיו בהצנע לכת. התפרסם בעיקר בגלל סדר יומו המיוחד, הפעיל בכל שעות היממה ובולטת במיוחד העובדה כי נוהג להתכונן זמן רב לפני כל דבר ומאריך מאוד ב[[תפילה|תפילותיו]]. | ||
בו' תמוז [[תשמ"ט]] ב[[חלוקת דולרים]] אמר הרבי באוזני גבאי האדמו"ר בקשר למכתב מהאדמו"ר שהביא ובו בירך את הרבי: {{ציטוטון|הרבי מאמשינוב אינו זקוק לברכתי, אלא מכיון שכל המברך מתברך, יאריך ימים על ממלכתו}}. | בו' תמוז [[תשמ"ט]] ב[[חלוקת דולרים]] אמר הרבי באוזני גבאי האדמו"ר בקשר למכתב מהאדמו"ר שהביא ובו בירך את הרבי: {{ציטוטון|הרבי מאמשינוב אינו זקוק לברכתי, אלא מכיון שכל המברך מתברך, יאריך ימים על ממלכתו}}. | ||
שורה 27: | שורה 25: | ||
מרכז חסידות אמשינוב ממוקם בשכונת בית וגן בירושלים, שם גם גר האדמו"ר מאז הוכתר כאדמו"ר לפני כ-43 שנה. מוסדות החסידות פרוסים בכל רחבי הארץ, והריכוז העיקרי שלה הוא בעיר ביתר עילית שם מתגוררים קהל רב מחסידי אמשינוב, וקיימים שם שלושה בתי מדרש. קבוצות נוספות מחסידי אמשינוב מרוכזות ומגובשות בערים: ירושלים, בני ברק, מודיעין עילית, אלעד, צפת ועוד. האדמו"ר ידוע בהערצתו המופלגת ל[[הרבי|רבי]] ואף נפגש עמו בשנת [[תשל"ג]] במהלך ביקורו ב[[ארצות הברית]] ושוחחו זמן רב ביחידות. | מרכז חסידות אמשינוב ממוקם בשכונת בית וגן בירושלים, שם גם גר האדמו"ר מאז הוכתר כאדמו"ר לפני כ-43 שנה. מוסדות החסידות פרוסים בכל רחבי הארץ, והריכוז העיקרי שלה הוא בעיר ביתר עילית שם מתגוררים קהל רב מחסידי אמשינוב, וקיימים שם שלושה בתי מדרש. קבוצות נוספות מחסידי אמשינוב מרוכזות ומגובשות בערים: ירושלים, בני ברק, מודיעין עילית, אלעד, צפת ועוד. האדמו"ר ידוע בהערצתו המופלגת ל[[הרבי|רבי]] ואף נפגש עמו בשנת [[תשל"ג]] במהלך ביקורו ב[[ארצות הברית]] ושוחחו זמן רב ביחידות. | ||
במקביל לחצר אמשינוב בארץ הממשיכה את מורשת האדמו"ר רבי שמעון שלום ובנו האדמו"ר רבי מאיר, מתקיימת חצר אמשינוב גם בארצות הברית, אותה הקים בנו של האדמו"ר רבי יוסף מאמשינוב האדמו"ר רבי יצחק (שנמלט | יש לציין שבשנת תשמ"ט כאשר ראש ישיבת פוניבז' יחד עם ראשי ישיבות ליטאיים נוספים נלחמו נגד חב"ד, התבטא האדמו"ר מאמשינוב בחריפות נגדם, ואף שהאדמו"ר מאמשינוב למד בישיבת 'קול תורה' אמר על ראש הישיבה: זה לא אותו אחד שהכרתי. | ||
במקביל לחצר אמשינוב בארץ הממשיכה את מורשת האדמו"ר רבי שמעון שלום ובנו האדמו"ר רבי מאיר, מתקיימת חצר אמשינוב גם בארצות הברית, אותה הקים בנו של האדמו"ר רבי יוסף מאמשינוב האדמו"ר רבי יצחק (שנמלט מציפורני הנאצים ביחד עם דודו האדמו"ר רבי שמעון שלום), נפטר בי"ט באדר [[תשנ"ג]] ונטמן בטבריה, את מקומו מלא בנו רבי יוסף שנפטר ב[[תש"פ]] כיום האדמו"ר מאמשינוב ארצות הברית הוא האדמו"ר רבי מנחם קאליש מאמשינוב{{הערה|החל מ[[אלול]] [[תשפ"ג]] מוסר שיעור תניא שבועי בבית מדרשו}}. | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{חצרות}} | {{חצרות}} | ||
[[קטגוריה:חסידויות ושושלות]] | [[קטגוריה:חסידויות ושושלות]] |
עריכות