37,391
עריכות
(רואים שהושקעה כאן עבודה יסודית, אך מוכרח לעבור עריכה לשונית) |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) מ (ויקיזציה) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{איחוד|עבודה צורך גבוה|עבודת השם}} | {{איחוד|עבודה צורך גבוה|עבודת השם}} | ||
{{לעריכה}} | {{לעריכה}} | ||
עבודה צורך גבוה - שאנו כביכול משלימים משהו שחסר למעלה. באופן כללי יותר ש[[עבודה|עבודתינו]] נוגע למעלה. | '''עבודה צורך גבוה''' - שאנו כביכול משלימים משהו שחסר למעלה. באופן כללי יותר ש[[עבודה|עבודתינו]] נוגע למעלה. | ||
==ההכרח== | ==ההכרח== | ||
יש כמה הכרחיים למה אומרים שאנו משלימים משהו בעבודתנו. | יש כמה הכרחיים למה אומרים שאנו משלימים משהו בעבודתנו. | ||
* נאמר בפסוק{{הערה|במדבר יד, יז.}} "ועתה יגדל נא כח אדנ"י" והמשמעות הוא שאנו יכולים להגדיל כח ה' על ידי קיום המצוות{{הערה|שם=איכה רבה|איכה רבה פ"א, לג}}. | * נאמר בפסוק{{הערה|במדבר יד, יז.}} "ועתה יגדל נא כח אדנ"י" והמשמעות הוא שאנו יכולים להגדיל כח ה' על ידי קיום המצוות{{הערה|שם=איכה רבה|איכה רבה פ"א, לג}}. | ||
* נאמר בפסוק{{הערה|שמות כג, כה}} "ועבדתם את הוי' אלקיכם" והלשון ועבדתם מורה על עבודה שהוא בדוגמת עבודת [[עבד]]. כמו שעבודת עבד הוא, להשלים מה שחסר להאדון, כך העבודה שאנו עושים לה', הוא להשלים כביכול במה שחסר לו. | * נאמר בפסוק{{הערה|שמות כג, כה}} "ועבדתם את הוי' אלקיכם" והלשון ועבדתם מורה על עבודה שהוא בדוגמת עבודת [[עבד]]. כמו שעבודת עבד הוא, להשלים מה שחסר להאדון, כך העבודה שאנו עושים לה', הוא להשלים כביכול במה שחסר לו. | ||
* במדרש מובא שזמן שישראל אינם עושים רצונו של מקום מתישים כביכול כח גדולה של מעלה {{הערה|שם=איכה רבה}}. | * במדרש מובא שזמן שישראל אינם עושים רצונו של מקום מתישים כביכול כח גדולה של מעלה{{הערה|שם=איכה רבה}}. | ||
==הקושי== | ==הקושי== | ||
שורה 20: | שורה 21: | ||
ההסברה בזה, בתחילת הבריאה נתצמצם ה' להוות העולם מצד כי חפץ חסד, אבל עכשיו בכדי שתהיה הצמצום צריך לעבודתינו. הסיבה לזה הוא מכיון שהצמצום הוא ביטול הרצון, שהאור שהי' ממלא מקום החלל הוא הרצון, וזה שהניח אורו על הצד הוא ביטוך הרצון. ובכדי שה' יעשה הצמצום, היפך רצונו כביכול, אנו צריכים לעשות עבודה מעין זה, היינו להתגבר על רצוננו ולעשות כל ציור קומה שלנו כפי רצון ה'. | ההסברה בזה, בתחילת הבריאה נתצמצם ה' להוות העולם מצד כי חפץ חסד, אבל עכשיו בכדי שתהיה הצמצום צריך לעבודתינו. הסיבה לזה הוא מכיון שהצמצום הוא ביטול הרצון, שהאור שהי' ממלא מקום החלל הוא הרצון, וזה שהניח אורו על הצד הוא ביטוך הרצון. ובכדי שה' יעשה הצמצום, היפך רצונו כביכול, אנו צריכים לעשות עבודה מעין זה, היינו להתגבר על רצוננו ולעשות כל ציור קומה שלנו כפי רצון ה'. | ||
===[[שם הוי']] - היה הוה ויהיה=== | ===[[שם הוי']] - היה הוה ויהיה=== | ||
ההסברה אמורה היא נכונה אם תכלית כוונותינו הוא להמשיך אור המצומצם בלבד. אבל מכיון שתכלית הכוונה היא להמשיך גילוי שם הוי' בעולם מוכח שעבודתינו נוגע גם בשם הוי'. | ההסברה אמורה היא נכונה אם תכלית כוונותינו הוא להמשיך אור המצומצם בלבד. אבל מכיון שתכלית הכוונה היא להמשיך גילוי שם הוי' בעולם מוכח שעבודתינו נוגע גם בשם הוי'. | ||
ההסברה בזה: תחילת ההגבלה שנעשה על ידי הצמצום הוא ה[[הגבלה של זמן]] ומקום. ובכדי להסיר ההגבלה אנו צריכים להתבונן בהענין שהוי' הוא למעלה מזמן ומקום, והזמן ומקום בטלים לו, ובאמת המקום וזמן הם בלי מקום וזמן. על ידי זה יהיה ניכר זה גם בעולם. | ההסברה בזה: תחילת ההגבלה שנעשה על ידי הצמצום הוא ה[[הגבלה של זמן]] ומקום. ובכדי להסיר ההגבלה אנו צריכים להתבונן בהענין שהוי' הוא למעלה מזמן ומקום, והזמן ומקום בטלים לו, ובאמת המקום וזמן הם בלי מקום וזמן. על ידי זה יהיה ניכר זה גם בעולם. | ||
זה שאמרנו שעבודתינו נוגע בשם הוי' אינה בסתירה למה שאמרנו שבמדריגות שלפני הצמצום אינו נוגע העבודה, כי, גם שם הוי' (הוה היה ויהיה כאחד),הוא במדריגת [[סובב]] שהוא רק הארה בלבד. | זה שאמרנו שעבודתינו נוגע בשם הוי' אינה בסתירה למה שאמרנו שבמדריגות שלפני הצמצום אינו נוגע העבודה, כי, גם שם הוי' (הוה היה ויהיה כאחד),הוא במדריגת [[סובב]] שהוא רק הארה בלבד. | ||
===ב[[עצמות]]=== | ===ב[[עצמות]]=== | ||
אבל גם ההסברה אמורה לא מספיק מכיון שמשמעותו הפסוק{{הערה|ויקרא כה, נה.}} "כי '''לי''' בני ישראל עבדים" הוא שעבודתינו נוגע לעצמות אור אין סוף. | אבל גם ההסברה אמורה לא מספיק מכיון שמשמעותו הפסוק{{הערה|ויקרא כה, נה.}} "כי '''לי''' בני ישראל עבדים" הוא שעבודתינו נוגע לעצמות אור אין סוף. | ||
שורה 30: | שורה 33: | ||
מכיון שמדברים בעצמות (ולא כמו ב[[סדר השתלשלות]] ששם יש הגבלות) יכולים לומר שהכוונה היא שיהיה עבודה וגם אינו נתפס בזה ח"ו. לדוגמא כמו שאומרים לגבי [[תשובה]], שתשובה מגיע למקום שאין מעשה התחתונים נוגע, ומגיעים למדריגה זו דוקא על ידי '''פעולת''' התשובה. | מכיון שמדברים בעצמות (ולא כמו ב[[סדר השתלשלות]] ששם יש הגבלות) יכולים לומר שהכוונה היא שיהיה עבודה וגם אינו נתפס בזה ח"ו. לדוגמא כמו שאומרים לגבי [[תשובה]], שתשובה מגיע למקום שאין מעשה התחתונים נוגע, ומגיעים למדריגה זו דוקא על ידי '''פעולת''' התשובה. | ||
לפי הסברה זו, שהכוונה מושרשת בעצמות, ההסברה היא להיפך; המקורות שאומרים שמעשה התחתונים אינו נוגע מדברים על מדריכות יותר נמוכות (חיצוניות אור אין סוף) מהמקום שזה אכן נוגע{{הערה|זהו המשמעות בתחילת ההסברה בתער"ב עמוד תתקכג אבל בסוף העמוד משמע שה"לא איכפת ליה" הוא באותו מדריגה שנוגע עצמה.}}{{הערה|ספר המאמרים תער"ב, ד"ה ויקרא וד"ה צו תרע"ה | לפי הסברה זו, שהכוונה מושרשת בעצמות, ההסברה היא להיפך; המקורות שאומרים שמעשה התחתונים אינו נוגע מדברים על מדריכות יותר נמוכות (חיצוניות אור אין סוף) מהמקום שזה אכן נוגע{{הערה|זהו המשמעות בתחילת ההסברה בתער"ב עמוד תתקכג אבל בסוף העמוד משמע שה"לא איכפת ליה" הוא באותו מדריגה שנוגע עצמה.}}{{הערה|ספר המאמרים תער"ב, ד"ה ויקרא וד"ה צו תרע"ה, ד"ה כימי צאתך תשט"ז.}}. | ||
ד"ה כימי צאתך תשט"ז.}}. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
[[לא תהיה משכלה|מאמר לא תהיה משכלה תשי"ב]] | [[לא תהיה משכלה|מאמר לא תהיה משכלה תשי"ב]] | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
* ספר המאמרים תער"ב, ד"ה ויקרא וד"ה צו תרע"ה | * ספר המאמרים תער"ב, ד"ה ויקרא וד"ה צו תרע"ה | ||
* ד"ה כימי צאתך תשט"ז | * ד"ה כימי צאתך תשט"ז | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מושגים בתורת החסידות]] |