3,930
עריכות
מ (החלפת טקסט – "על[-־]ידי" ב־"על ידי") |
(←דירוגה) |
||
(8 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''אהבה''' היא ענינה הפנימי של ספירת ה[[חסד]], וענינה הוא הרגש בלב של משיכת הנפש של האוהב אל הנאהב, | {{מקורות|רמה=מחפש}} | ||
{{אהבה ויראה}} | |||
'''אהבה''' היא ענינה הפנימי של ספירת ה[[חסד]]{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/tanya/4/15.htm אגרת הקודש סימן טו] (דף קכג עמוד א).}}, וענינה הוא הרגש בלב של משיכת הנפש של האוהב אל הנאהב, והדביקות וההתקשרות בו{{הערה|ראה תורת שלום עמודים 91, 93.}}. אהבה היא הראשונה מבין כוחות הנפש המתלבשים ושוכנים ב[[לב]] האדם. | |||
מידת האהבה קשורה במצוות [[אהבת ה']] שהיא [[מצוות עשה]], כמו שנאמר "ואהבת את ה' אלוקיך". ב[[תורת החסידות]] מבואר כיצד ניתן להגיע לאהבת ה', וכן הפרטים והדרגות השונות שיש במצווה זו. | מידת האהבה קשורה במצוות [[אהבת ה']] שהיא [[מצוות עשה]], כמו שנאמר "ואהבת את ה' אלוקיך". ב[[תורת החסידות]] מבואר כיצד ניתן להגיע לאהבת ה', וכן הפרטים והדרגות השונות שיש במצווה זו. | ||
שורה 16: | שורה 18: | ||
==אהבה ויראה== | ==אהבה ויראה== | ||
האהבה, שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[חסד]] עובדת בקשר הדוק יחד עם ה[[יראה]], שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[גבורה]]. וביחד נקראות הם בשם "דחילו ורחימו", שהוא לשון מה שנאמר "אורייתא בלא דחילו ורחימו לא פרחא לעילא". ומבואר כי אהבה ויראה נקראים בשם "תרין גדפין" שהם שני כנפי העוף שרק עם שניהם יכול העוף לעוף. כך על דרך משל, רק על ידי אהבה ויראה ביחד עולים ה[[תורה]] וה[[תפילה]] וה[[מצוות]] וכלל עבודת האדם. | האהבה, שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[חסד]] עובדת בקשר הדוק יחד עם ה[[יראה]], שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[גבורה]]. וביחד נקראות הם בשם "דחילו ורחימו", שהוא לשון מה שנאמר "אורייתא בלא דחילו ורחימו לא פרחא לעילא". ומבואר כי [[אהבה ויראה]] נקראים בשם "תרין גדפין" שהם שני כנפי העוף שרק עם שניהם יכול העוף לעוף. כך על דרך משל, רק על ידי [[אהבה ויראה]] ביחד עולים ה[[תורה]] וה[[תפילה]] וה[[מצוות]] וכלל עבודת האדם. | ||
מקור שני מידות אלו הוא בספירת ה[[דעת]], ש[[ספירת הדעת]] מתחלקת ל[[חסד]] ול[[גבורה]]. מן שני מידות אלו נמשכים שאר ה[[מידות]]. | מקור שני מידות אלו הוא בספירת ה[[דעת]], ש[[ספירת הדעת]] מתחלקת ל[[חסד]] ול[[גבורה]]. מן שני מידות אלו נמשכים שאר ה[[מידות]]. | ||
שורה 55: | שורה 57: | ||
מדריגת האהבה נקבעת על פי המדריגה ב[[נפש אלוקית|נר"ן]] ששם קבועה האהבה. דהיינו האהבה שמבחינת [[נפש]] שב[[נפש אלוקית|נר"ן]] היא פחותה בערכה מהאהבה שבבחינת רוח, והאהבה שבבחינת [[נשמה]] היא גבוהה ביותר. | מדריגת האהבה נקבעת על פי המדריגה ב[[נפש אלוקית|נר"ן]] ששם קבועה האהבה. דהיינו האהבה שמבחינת [[נפש]] שב[[נפש אלוקית|נר"ן]] היא פחותה בערכה מהאהבה שבבחינת רוח, והאהבה שבבחינת [[נשמה]] היא גבוהה ביותר. | ||
*2) האהבה הטבעית המסותרת בלב כל ישראל, הבאה לנו ב[[ירושה]] מאבותינו אברהם יצחק ויעקב והיא בחינת [[חכמה]] שבנפש - כ"ח מ"ה, כח הביטול המוחלט של הנפש אל ה', הטבוע בבחינת [[עצם הנשמה]] - [[חיה]] ו[[יחידה]]. | *2) האהבה הטבעית המסותרת בלב כל ישראל, הבאה לנו ב[[ירושה]] מאבותינו אברהם יצחק ויעקב והיא בחינת [[חכמה]] שבנפש - כ"ח מ"ה, כח הביטול המוחלט של הנפש אל ה', הטבוע בבחינת [[עצם הנשמה]] - [[חיה (חלק הנפש)|חיה]] ו[[יחידה]]. | ||
וכמו כן גם בנפש הטבעית יש הבדל בין האהבה והתענוג שבעצם הנפש הטבעית, שאף על פי שאינו בא בהתפעלות חיצונית, אדרבה, פעולתו היא בקרירות, מכל מקום, הוא משוקע ומקושר בעצם תענוג נפשו הבהמית בענין רע רח"ל, ומתפשטת ומוציאה להתגלות עומק הרע רח"ל. | וכמו כן גם בנפש הטבעית יש הבדל בין האהבה והתענוג שבעצם הנפש הטבעית, שאף על פי שאינו בא בהתפעלות חיצונית, אדרבה, פעולתו היא בקרירות, מכל מקום, הוא משוקע ומקושר בעצם תענוג נפשו הבהמית בענין רע רח"ל, ומתפשטת ומוציאה להתגלות עומק הרע רח"ל. | ||
שורה 128: | שורה 130: | ||
וכנ"ל במשל הנר ה"שואף" בטבעו לעלות להתבטל בשרשו, ומשום כך שלהבתו בתנועה תמידית כלפי מעלה. | וכנ"ל במשל הנר ה"שואף" בטבעו לעלות להתבטל בשרשו, ומשום כך שלהבתו בתנועה תמידית כלפי מעלה. | ||
{{סגל}} | |||
{{ | ==קישורים חיצוניים== | ||
הרב יחיאל הררי, [https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/4828778 בואו נדבר על אהבה] {{וידאו}} {{בית חב"ד (אתר)|}} | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:אהבת השם]] | [[קטגוריה:אהבת השם]] | ||
[[קטגוריה:מידות ורגשות]] | [[קטגוריה:מידות ורגשות]] |
עריכות