4,074
עריכות
מ (אליהו ב. העביר את הדף משתמש:אליהו ב./בית כנסת צמח צדק פתח תקוה לשם בית כנסת צמח צדק (פתח תקוה) בלי להשאיר הפניה) |
|||
(25 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:בית כנסת צמח צדק חב"ד.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|חזית בית הכנסת כיום]] | [[קובץ:בית כנסת צמח צדק חב"ד.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|חזית בית הכנסת כיום]] | ||
'''בית הכנסת צמח צדק חב"ד''' במרכז [[פתח תקווה]] הוא מהוותיקים שבבתי הכנסת החב"דיים בארץ הקודש. | '''בית הכנסת צמח צדק חב"ד''' במרכז [[פתח תקווה]] הוא מהוותיקים שבבתי הכנסת החב"דיים בארץ הקודש. הוקם בשנת [[תער"ב]] ונקרא על שם [[אדמו"ר הצמח צדק]]. | ||
==הסטוריה== | ==הסטוריה== | ||
שורה 7: | שורה 6: | ||
[[קובץ:בית כנסת צמח צדק פ"ת 3.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|בית הכנסת בשנותיו הראשונות]] | [[קובץ:בית כנסת צמח צדק פ"ת 3.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|בית הכנסת בשנותיו הראשונות]] | ||
החסיד הרב [[גרשון שרגא אטינגון]] היה גביר חב"די שנולד ב[[שקלוב]] שב[[רוסיה]]. בערוב ימיו בשנת [[תרס"ט]] עלה לארץ הקודש והתיישב | החסיד הרב [[גרשון שרגא אטינגון]] היה גביר חב"די שנולד ב[[שקלוב]] שב[[רוסיה]]. בערוב ימיו בשנת [[תרס"ט]] עלה לארץ הקודש והתיישב ב[[פתח תקווה]]. | ||
בהגיעו לעיר קנה שני דונם אדמה ברחוב גוטמן במרכז העיר עליהם הקים את ביתו וגינת ירק ועצי פרי גדולה לצידו. זמן קצר לאחר הגעתו, הקים מכספו את בית הכנסת החב"די על שטח החצר הסמוך לביתו. | בהגיעו לעיר קנה שני דונם אדמה ברחוב גוטמן במרכז העיר עליהם הקים את ביתו וגינת ירק ועצי פרי גדולה לצידו. זמן קצר לאחר הגעתו, הקים מכספו את בית הכנסת החב"די על שטח החצר הסמוך לביתו. | ||
בית הכנסת | מסמך מיוחד מתנוסס עד היום על קיר בית הכנסת (ראו תמונה) המהווה הסכם בין ר' גרשון לבין המניין הראשוני שהתקיים במקום. במסמך, שנכתב השנתיים לאחר הקמת בית הכנסת, מפרט בעל הקרקע, את זכויותיהם של האנשים לתפילה ב"בית המדרש", בתמורה לכך שאחרי פטירתו יאמרו קדיש וילמדו משניות לזכרו ולזכר אשתו. פרט מיוחד קיים במסמך: "נוסח התפילה תהיה על פי נוסח חב"ד". | ||
לא ברור כיום מי קיבל לידיו את אחזקת המקום בתנאים שנכתבו שיהיה על פי נוסח חב"ד ומי למעשה היו חסידי חב"ד הראשונים בפתח תקווה, אך חתימות הגבאים המתנוססות במסמך וכל משך שנות קיומו של בית הכנסת במתכונת זו החב"דית מלמדים שאכן היו מי שקיבלו את אחזקת המקום על התנאי האמור. | |||
אדמו"ר הריי"צ | מסמך היסטורי זה קיבל משמעות אקטואלית, כאשר הסוגיה על בעלות הקרקע ועל המקום הועלתה מחדש לפני עיריית פתח תקווה. אז הוציא ה[[גבאי]] הרב [[חיים צבי ליפסקר]] את המסמך שקיבל משמעות גורלית, מעין [[צוואה]]. הוא טען שכל עוד מתקיים התנאי של הגבאים, והתפילה גם אחרי כמעט מאה שנה ממשיכה להיות בנוסח חב"ד, הבעלות על המקום צריכה להישמר באותם ידיים, וכך היה. | ||
כיום, על קיר בית הכנסת מבחוץ נכתב "בית כנסת חב"ד "צמח צדק" יסד ר' גרשון אטינגון בשנת תרע"ב". | |||
בית הכנסת "צמח צדק" הממוקם ברחוב גוטמן 24 (כיום, מאחורי שוק ליפקיס) הינו בית הכנסת השני שנבנה במושבה פתח תקווה. קדם לו רק בית הכנסת הגדול של העיר "בית יעקב" שאף הוא עומד עד היום על תילו. וזהו, ללא ספק, גם בית הכנסת החסידי הראשון של המושבה. | |||
ב[[י"ד מנחם אב]] [[תרפ"ט]] ביקר [[אדמו"ר הריי"צ]] בפתח תקווה. לקראת בואו פירסמה המועצה המקומית מודעות שבישרו לתושבי המושבה על בואו הצפוי של הרבי, ומשלחת מיוחדת מנכבדי המושבה נסעה ל[[תל אביב]] כדי לקבל את פניו. כשהגיעה הרבי למושבה נערכה עבורו קבלת פנים רשמית ליד בית הכנסת הגדול. קהל גדול בראשות הרבנים ונכבדי המושבה קיבלו את פניו בתרועות שמחה. ר' [[אברהם פריז]] שעקר מביתו והתלווה לרבי כל משך ביקורו בארץ, הגיע עמו לעיר מגוריו, ובמקביל רעייתו מרת רבקה ביילא, לקחה את צאצאיה לעזרת הנשים של בית הכנסת הגדול, והרימה אותם מעל למחיצה כדי שיזכו לראות את פני הקודש. | |||
עובדה מעניינת היא, ש[[אדמו"ר הריי"צ]] לא נכנס לבית הכנסת חב"ד צמח צדק, על אף שהוא קרוב מרחק הליכה קצרה לבית הכנסת הגדול. בהמשך ביקורו נכנס לישיבת לומז'ה במרכז העיר{{הערה|הרבי נענה להזמנתו של ראש הישיבה הרב [[יהושע זעליג רוך]] שהיה בן למשפחת חסידי חב"ד מהעיר [[ראקשיק]] שב[[ליטא]].}}. | |||
==בית הכנסת כיום== | ==בית הכנסת כיום== | ||
במשך השנים בית הכנסת הורחב ונוספו לו אגפים חדשים. מי שהיה אחראי להרחבתו ושיפוצו של בית הכנסת היה הגבאי הרב [[חיים צבי ליפסקר]]. מבנה בית הכנסת העתיק לא ניתן היה לשינויים. ר' צבי הביא אדריכל כדי שיראה כיצד ניתן להגדיל אותו לטובת המתפללים במקום. האדריכל שראה את המבנה אמר שאי אפשר להזיז או לשבור אף לא חלק קטן מקירות המבנה העתיקים. העירייה גם עמדה בתוקף על כך שהמראה החיצוני של מבנה בית הכנסת ישמר. לאחר עבודה קשה הורחב בית הכנסת תוך שמירה על הסגנון הקיים. נוספו אגפים חדשים שהצטרפו למבנה המקורי. | |||
ר' צבי גרס שהרחבת בית הכנסת תביא מתפללים חדשים לקהילה למרות שהמקום באותו זמן כבר היה בתהליך של הזדקנות והתמעטות, קודם התחלת השיפוץ נסע לרבי לקבל ברכה. ואכן משימתו הצליחה, ובמקביל להרחבה שערכה כשנתיים ימים הקהילה הלכה וגדלה ונוספו בה משפחות זוגות צעירים שבאו להתגורר במרכז פתח תקווה. | |||
בשנות הבראשית של [[תלמוד תורה צמח צדק פתח תקווה]] הוא שכן בבית הכנסת, ומאז נקרא גם הוא על שם [[אדמו"ר הצמח צדק]]. | בשנות הבראשית של [[תלמוד תורה צמח צדק פתח תקווה]] הוא שכן בבית הכנסת, ומאז נקרא גם הוא על שם [[אדמו"ר הצמח צדק]]. | ||
השיפוץ האחרון נעשה על ידי הרב [[נפתלי ליפסקר]] וכלל חידוש כותל המזרח של בית הכנסת ובניית [[ארון קודש]] מפואר. | |||
בבית הכנסת מתקיימות [[התוועדות|התוועדויות]] רבתיות ביומא דפגרא על ידי הגבאים בשיתוף בית חב"ד פתח תקווה בהם מוזמנים להתוועד משפיעים אורחים מהארץ והעולם בהשתתפות קהל גדול של אנ"ש ומקורבים. | |||
==רבני בית הכנסת== | ==רבני בית הכנסת== | ||
*הרב [[משה צבי נאה ( | *הרב [[יהושע מררי]] - הרב הראשון של בית הכנסת עד פטירתו ב[[תשי"ד]]. | ||
*הרב [[דוד חנזין]] - עד פטירתו ב[[תשס"ג]] | *הרב [[משה צבי נאה (פתח תקווה)|משה צבי נאה]] - עד פטירתו ב[[תש"ס]]. | ||
*הרב [[חיים הלל רסקין]] - | *הרב [[דוד חנזין]] - עד פטירתו ב[[תשס"ג]]. לאחר פטירתו במשך למעלה מעשור לא היה רב קבוע לקהילה. | ||
*הרב [[חיים הלל רסקין]] - בעקבות התפתחות הקהילה והגעת זוגות צעירים רבים, הוחלט למנות רב ונערכו בחירות לתפקיד במוצאי שבת סליחות [[תשע"ח]] ובהם נבחר הרב רסקין{{הערה|1=[http://www.col.org.il/show_news.rtx?fromAdmin=yes&artID=113208 הרב חיים-הלל רסקין נבחר כרב לקהילת חב"ד מרכז פתח-תקווה]}}. | |||
קהילה חב"דית נוספת המונה כמאה ועשרים משפחות פועלת בשכונת "הדר גנים" בעיר. בראשות הרב [[מנחם מענדל פרידמן (פתח תקווה)|מנחם מענדל פרידמן]]{{הערה|[https://chabad.info/news/461765/ פתח תקווה בחרה: הרב פרידמן יכהן כרב הקהילה]}}. | |||
למנויים של הרב רסקין והרב פרידמן, קדם מינוי כללי של חלק מקהילות חב"ד בפתח תקוה שהתאגדו ביחד עם מוסדות חינוך חב"ד בעיר והכתירו עליהם לרב ומרא דאתרא את שליח הרבי לעיר הרב [[אשר זאב דייטש]], להכתרה הצטרפו גם שלוחי הרבי לשכונות ברחבי העיר{{הערה|[https://chabad.info/special/405007/ הרב אשר דייטש נבחר לכהן כרב קהילת חב"ד בפתח תקוה] באתר חב"ד אינפו}}. | |||
==גבאי בית הכנסת== | ==גבאי בית הכנסת== | ||
*הרב [[אליהו שקלובסקי]] | *הרב [[אליהו שקלובסקי]] | ||
*הרב יעקב בצלאל סלודובניק | |||
*הרב [[חיים צבי ליפסקר]] | *הרב [[חיים צבי ליפסקר]] | ||
*הרב [[נפתלי ליפסקר]] - כיום. | *הרב [[נפתלי ליפסקר]] - כיום. | ||
שורה 34: | שורה 53: | ||
==מתפללים מפורסמים== | ==מתפללים מפורסמים== | ||
האווירה המיוחדת של בית הכנסת נבנתה מהפסיפס האנושי המיוחד של המתפללים. ומהם: | |||
*הרב [[אברהם פריז]] | *הרב [[אברהם פריז]] | ||
*הרב נתן נטע פריז | |||
*הרב [[יעקב משה חנזין]] | *הרב [[יעקב משה חנזין]] | ||
*הרב [[משה מזרחי]] | *הרב [[משה מזרחי (פתח תקווה)|משה מזרחי]] | ||
*הרב [[אברהם אליעזר זיגלבוים]] | |||
*הרב [[ישראל יוסף זלמנוב]] | |||
*הרב [[יעקב גרוסמן]] | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*'''100 שנים לבית הכנסת "צמח צדק" חב"ד בפתח תקווה''' - [[מנחם זיגלבוים]], [[שבועון בית משיח]] גיליון 806 | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://col.org.il/news/130358 נקודות ציון חב"דיות • בית הכנסת העתיק בפתח תקווה]''' {{col}} | |||
[[קטגוריה:בתי כנסת | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:בתי כנסת הקרויים על שם הצמח צדק]] |
עריכות