6,496
עריכות
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (←שם ע"ב) |
|||
(23 גרסאות ביניים של 12 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{שמות}}שם '''הוי"ה''' הוא שמו המיוחד של הקב"ה, שנקרא תמיד בשם זה, ולא רק כשמתלבש במידה פרטית מסויימת. | {{שמות}}שם '''הוי"ה''' הוא שמו המיוחד של הקב"ה, שנקרא תמיד בשם זה, ולא רק כשמתלבש במידה פרטית מסויימת. בניגוד לשאר שבעת ה[[שמות שאינם נמחקים]] שהם התגלות [[הקב"ה]] ב[[כלים]], למשל שם [[א"ל]] הוא ההתגלות של ה' ב[[חסד]], ושם [[אלהי"ם]] הוא ב[[גבורה]], שם הוי"ה הוא האור שמתלבש בכל מידה. בנוסף, שם הוי"ה הוא בבחינת שם הכלי של מידת ה[[תפארת]]. | ||
==ענינו== | ==ענינו== | ||
שורה 7: | שורה 7: | ||
==ביחס לשם אלהי"ם== | ==ביחס לשם אלהי"ם== | ||
שם הוי"ה ושם [[אלהי"ם]] הם בבחינת [[ספירת החסד|חסד]] | שם הוי"ה ושם [[אלהי"ם]] הם בבחינת [[ספירת החסד|חסד]] ו[[ספירת הגבורה|דין]], בהתאם. שנאמר, "[[שמש]] ומגן הוי"ה אלהי"ם"{{הערה|[[תהילים]] פד, יב}} שכן שם אלהי"ם הוא בבחינת מגן ונרתיק המסתיר ומכסה על אור שם הוי"ה הנעלה ממנו. | ||
לכן ספירת ה[[מלכות]] היא בבחינת שם [[אלהי"ם]] לעומת [[תפארת]] שהיא בבחינת שם הוי"ה. | |||
== ארבע אותיותיו == | == ארבע אותיותיו == | ||
שורה 13: | שורה 15: | ||
=== הוראת אותיותיו === | === הוראת אותיותיו === | ||
הפירוש המילולי של שם הוי' הוא לשון התהוות תמידית, כאשר היה משמשת לשון פעולה תמידית - כמו בפסוק "ככה יעשה איוב כל הימים"{{הערה|[[איוב]] א, ה}}.{{הערה|[[שער היחוד והאמונה - פרק ד']]}} ארבע [[אותיות]] שם הוי' הן ארבעה שלבים של התהוות מאין ליש, מאין סוף למציאות מוגבלת. צורת האות י' היא כמו [[נקודה]], ועל כן היא מורה על '''צמצום'''. צורת האות ה' היא צורה של '''התפשטות''' בשלשה מימדים - לאורך לרוחב ולעומק{{הערה|הרגל הימנית של האות ה' היא כנגד ההתפשטות לאורך. הגג של האות הוא כנגד ההתפשטות לרוחב. הרגל השמאלית - זו שמנותקת מהגג, וצורתה כ[[נקודה]] - כנגד ההתפשטות לעומק (צורת ה[[נקודה]] מורה על קו הנמשך אל תוך היריעה, במבט מלמעלה). | הפירוש המילולי של שם הוי' הוא לשון התהוות תמידית, כאשר היה משמשת לשון פעולה תמידית - כמו בפסוק "ככה יעשה איוב כל הימים"{{הערה|[[איוב]] א, ה}}.{{הערה|[[שער היחוד והאמונה - פרק ד']]}} ארבע [[אותיות]] שם הוי' הן ארבעה שלבים של התהוות מאין ליש, מאין סוף למציאות מוגבלת. צורת האות י' היא כמו [[נקודה]], ועל כן היא מורה על '''צמצום'''. צורת האות ה' היא צורה של '''התפשטות''' בשלשה מימדים - לאורך לרוחב ולעומק{{הערה|הרגל הימנית של האות ה' היא כנגד ההתפשטות לאורך. הגג של האות הוא כנגד ההתפשטות לרוחב. הרגל השמאלית - זו שמנותקת מהגג, וצורתה כ[[נקודה]] - כנגד ההתפשטות לעומק (צורת ה[[נקודה]] מורה על קו הנמשך אל תוך היריעה, במבט מלמעלה). לדוגמה והסבר על מהות האורך, הרוחב והעומק בכחות השכל שבנפש ראה תחילת [[שער היחוד]] ל[[אדמו"ר האמצעי]].}}. צורת האות ו' היא קו יורד ומרמזת על '''המשכה''' של האור מלמעלה למטה. | ||
ארבעת שלבי ההתהוות הם: צמצום, התפשטות, המשכה והתפשטות{{הערה|[[תורה אור]] מקץ מא, א; בשלח סא, ד.}}. | ארבעת שלבי ההתהוות הם: צמצום, התפשטות, המשכה והתפשטות{{הערה|[[תורה אור]] מקץ מא, א; בשלח סא, ד.}}. | ||
שורה 21: | שורה 23: | ||
;ה"א עילאה - התפשטות | ;ה"א עילאה - התפשטות | ||
לאחר הופעת האור בעולם וראשית גילויו כ[[נקודה]], יש שלב נוסף וירידה נוספת בערך ומהות האור. בשלב זה האור מצטמצם כדי שיוכלו הנבראים לתפוס ולהכיל אותו, וממילא האור מתחיל [[גשמיות|להתגשם]] ולהפוך לחלק מן ה[[יש]] השייך לאותו עולם (לעומת שלב ה[[נקודה]] שהוא שלב של [[אין|אַין]]). שלב זה נקרא | לאחר הופעת האור בעולם וראשית גילויו כ[[נקודה]], יש שלב נוסף וירידה נוספת בערך ומהות האור. בשלב זה האור מצטמצם כדי שיוכלו הנבראים לתפוס ולהכיל אותו, וממילא האור מתחיל [[גשמיות|להתגשם]] ולהפוך לחלק מן ה[[יש]] השייך לאותו עולם (לעומת שלב ה[[נקודה]] שהוא שלב של [[אין|אַין]]). שלב זה נקרא "ראשית היש" של אותו עולם. ההתפשטות של האור בעולם מתבטאת בעיקר בהתחלת התאמת האור למציאות הנבראים. | ||
;וא"ו - המשכה | ;וא"ו - המשכה | ||
שורה 32: | שורה 34: | ||
==== נסתרות ונגלות בשם הוי' ==== | ==== נסתרות ונגלות בשם הוי' ==== | ||
שם הוי' מתחלק לשני חלקים: שתי האותיות הראשונות, י"ה, יוצרות שם קדוש - מהשמות שאינם נמחקים. שתי האותיות האחרונות, ו"ה, הם [[אותיות]] חול ואין בהם קדושה | שם הוי' מתחלק לשני חלקים: שתי האותיות הראשונות, י"ה, יוצרות שם קדוש - מהשמות שאינם נמחקים. שתי האותיות האחרונות, ו"ה, הם [[אותיות]] חול ואין בהם קדושה אלא שהן מחוברות לראש השם. שתי האותיות הראשונות, י-ה שבשם הוי', הן שני השלבים של האור האלקי שיורד להאיר בתוך העולם. לכן, נקראות שתי [[אותיות]] אלו "הנסתרות", מתוך הפסוק "הנסתרֹת להוי' אלקינו"{{הערה|[[דברים]] כט, כח}}. שתי האותיות האחרונות, ו"ה שבשם הוי', מתארות את קליטת האור האלוקי על ידי המציאות הנבראת - ולפיכך נקראות [[אותיות]] אלו "הנגלות", מתוך המשל הפסוק - "והנגלֹת לנו ולבנינו"{{הערה|הדבר רמוז בפסוק עצמו במילה '''וה'''נגלות, הפותחת באותיות ו"ה.}}. | ||
==== התכללות ההפכים ==== | ==== התכללות ההפכים ==== | ||
שורה 40: | שורה 42: | ||
== מילוי אותיותיו == | == מילוי אותיותיו == | ||
לשם הוי' מילויים רבים. הדבר נובע מכך ששלשת אותיותיו (מלבד האות יו"ד) ניתנות למילוי בשלשה אופנים כל אחת. אות ה' (הראשונה והאחרונה) מתמלאות באופנים הבאים: ה"י, ה"ה ו - ה"א. האות ו' מתמלאת באופנים הבאים: וי"ו, וא"ו ו - ו"ו. בסה"כ ניתן למלא את שם הוי' ב27 אופנים שונים, העולים לחשבון 13 מספרים שונים. מתוכם ארבעה מילויים הם העיקריים, אלה מופיעים בתיאור [[סדר | לשם הוי' מילויים רבים. הדבר נובע מכך ששלשת אותיותיו (מלבד האות יו"ד) ניתנות למילוי בשלשה אופנים כל אחת. אות ה' (הראשונה והאחרונה) מתמלאות באופנים הבאים: ה"י, ה"ה ו - ה"א. האות ו' מתמלאת באופנים הבאים: וי"ו, וא"ו ו - ו"ו. בסה"כ ניתן למלא את שם הוי' ב27 אופנים שונים, העולים לחשבון 13 מספרים שונים. מתוכם ארבעה מילויים הם העיקריים, אלה מופיעים בתיאור [[סדר ההשתלשלות]] ו[[בריאת העולם|בריאת העולמות]], ותופסים מקום מרכזי בהבנת יחסים בין דברים שונים בעבודת ה'. | ||
=== המילויים השונים === | === המילויים השונים === | ||
שורה 48: | שורה 50: | ||
*[[שם ס"ג|יו"ד ה"י וא"ו ה"י]] (63) | *[[שם ס"ג|יו"ד ה"י וא"ו ה"י]] (63) | ||
*יו"ד ה"י ו"ו ה"י (62) | *יו"ד ה"י ו"ו ה"י (62) | ||
*יו"ד ה"ה וי"ו ה"י (67) | *יו"ד ה"ה וי"ו ה"י (67) | ||
*יו"ד ה"ה וא"ו ה"י (58) | *יו"ד ה"ה וא"ו ה"י (58) | ||
*יו"ד ה"ה ו"ו ה"י (57) | *יו"ד ה"ה ו"ו ה"י (57) | ||
*יו"ד ה"א וי"ו ה"י (63) | *יו"ד ה"א וי"ו ה"י (63) | ||
שורה 63: | שורה 63: | ||
*יו"ד ה"י וא"ו ה"ה (58) | *יו"ד ה"י וא"ו ה"ה (58) | ||
*יו"ד ה"י ו"ו ה"ה (57) | *יו"ד ה"י ו"ו ה"ה (57) | ||
*יו"ד ה"ה וי"ו ה"ה (62) | *יו"ד ה"ה וי"ו ה"ה (62) | ||
*יו"ד ה"ה וא"ו ה"ה (53) | *יו"ד ה"ה וא"ו ה"ה (53) | ||
*[[שם ב"ן|יו"ד ה"ה ו"ו ה"ה]] (52) | *[[שם ב"ן|יו"ד ה"ה ו"ו ה"ה]] (52) | ||
*יו"ד ה"א וי"ו ה"ה (58) | *יו"ד ה"א וי"ו ה"ה (58) | ||
שורה 78: | שורה 76: | ||
*יו"ד ה"י וא"ו ה"א (54) | *יו"ד ה"י וא"ו ה"א (54) | ||
*יו"ד ה"י ו"ו ה"א (53) | *יו"ד ה"י ו"ו ה"א (53) | ||
*יו"ד ה"ה וי"ו ה"א (58) | *יו"ד ה"ה וי"ו ה"א (58) | ||
*יו"ד ה"ה וא"ו ה"א (49) | *יו"ד ה"ה וא"ו ה"א (49) | ||
*יו"ד ה"ה ו"ו ה"א (48) | *יו"ד ה"ה ו"ו ה"א (48) | ||
*יו"ד ה"א וי"ו ה"א (54) | *יו"ד ה"א וי"ו ה"א (54) | ||
שורה 97: | שורה 93: | ||
===שם ע"ב=== | ===שם ע"ב=== | ||
{{ערך מורחב|שם ע"ב}} | {{ערך מורחב|שם ע"ב}} | ||
[[שם ע"ב]] נוצר מ[[שם הוי"ה]] במילוי יו"דים: יו"ד ה"י וי"ו ה"י. מילוי יו"דים מורה על החכמה, | [[שם ע"ב]] נוצר מ[[שם הוי"ה]] במילוי יו"דים: יו"ד ה"י וי"ו ה"י. מילוי יו"דים מורה על החכמה, ולכך ארבעת [[אותיות]] [[שם הוי"ה]] בצירוף זה הם במילוי יו"ד, משום ששם זה מורה על החכמה. בעולמות שם זה מתאים לעולם ה[[עקודים]]. בשם זה לא שייך עניין [[שבירת הכלים]] כמתבטא בפסוק "[[ימותו ולא בחכמה]]". שם זה הוא מכוון כנגד [[ספירת חכמה]], וכנגד [[אבא עילאה]] ב[[עולם האצילות]]. | ||
===שם ס"ג=== | ===שם ס"ג=== | ||
שורה 113: | שורה 109: | ||
מכונה גם 'המילוי הכפול', מפני שמילוי כל אות שווה לאות עצמה.{{הערה|ראה על כך [[תורה אור]] חיי שרה בעניין שדה המכפלה ובמראי המקומות שם.}} | מכונה גם 'המילוי הכפול', מפני שמילוי כל אות שווה לאות עצמה.{{הערה|ראה על כך [[תורה אור]] חיי שרה בעניין שדה המכפלה ובמראי המקומות שם.}} | ||
שם זה הוא השם של עולם התהו לאחר שנשבר. העבודה בעולם הזה היא להעלות את שם ב"ן, הניצוצות של עולם התהו, לקדושה. דבר זה נמשך על ידי המשכת שם מ"ה וייחודו עם שם ב"ן. שרשו של שם ב"ן במקום גבוה יותר, בעולם התהו,{{הערה|1=וכפי שאף מעיד החשבון שב"ן = 52 הוא למעלה ממ"ה = 45.}} אך מכיוון שהוא נפל ב[[שבירת הכלים]] - בעולם הזה שם מ"ה יותר גבוה. | שם זה הוא השם של עולם התהו לאחר שנשבר. העבודה בעולם הזה היא להעלות את שם ב"ן, הניצוצות של עולם התהו, לקדושה. דבר זה נמשך על ידי המשכת שם מ"ה וייחודו עם שם ב"ן. שרשו של שם ב"ן במקום גבוה יותר, בעולם התהו,{{הערה|1=וכפי שאף מעיד החשבון שב"ן = 52 הוא למעלה ממ"ה = 45.}} אך מכיוון שהוא נפל ב[[שבירת הכלים]] - בעולם הזה שם מ"ה יותר גבוה. | ||
===מספר אותיות המילוי=== | |||
כאשר כותבים את שם הוי' במילוי, מספר האותיות הוא עשר, שהם כנגד [[עשר הספירות]]{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/28/14/index.htm מאמר שבת פרשת נשא תש"כ אות ג'].}}. | |||
הדבר רמוז גם בכך שעל פי הלכה [[רשות היחיד]] (לעניין שבת) הוא מקום שרחב ארבעה טפחים וגבוה עשרה טפחים, הרוחב 4 הוא כנגד אותיות שם הוי', והגובה הוא כנגד שם הוי' במילוי שכולל עשר אותיות{{הערה|לקוטי לוי יצחק הערות לזהור שמות-דברים עמודים שב-שג. ילקוט לוי יצחק עה"ת חלק א' סימן מח. סוף סימן עג.}}. | |||
הרבי מעיר על כך שהאות הראשונה של שם הוי' כוללת בהעלם את השם כולו, היות שהגימטריא שלה עצמה הוא עשר, וגם הגימטריא של המילוי שלה (י'''ו"ד''') הוא עשר{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/57/index.htm מאמר 'באתי לגני' ח' שבט תשל"ו, הערה ג].}}. | |||
עשר הסוגים שבנשמות ישראל, הם כנגד עשר האותיות שבשם הוי'{{הערה|1=[https://abc770.org/article_node_6116/ שיחת שבת פרשת מטות-מסעי תש"מ].}}. | |||
== י"ב צירופי הוי"ה == | == י"ב צירופי הוי"ה == | ||
"ארבע אבנים בונות עשרים וארבעה בתים"{{הערה|מתוך [[ספר יצירה]].}} - מילה בת ארבע [[אותיות]] יכולה להפוך למילה אחרת על ידי שינוי סדר האותיות ב23 אופנים שונים | "ארבע אבנים בונות עשרים וארבעה בתים"{{הערה|מתוך [[ספר יצירה]].}} - מילה בת ארבע [[אותיות]] יכולה להפוך למילה אחרת על ידי שינוי סדר האותיות ב23 אופנים שונים.{{הערה|מלבד המילה המקורית. כמות כל הצירופים האפשריים יחד ל4 [[אותיות]] שונות היא 24.}} כיוון שבשם הוי' שתי [[אותיות]] ה' זהות - מספר ה[[צירוף|צירופים]] האפשריים לארבע האותיות יורד ל-12. י"ב צירופים אלו הם כנגד שנים עשר ה[[חודש|חדשים]], מ[[ניסן]] ועד [[אדר]], ובכל חודש מאיר צירוף אחר של שם הוי'. בכל שעה מ12 שעות היום מאיר צרוף אחר של שם הוי' (לעומת שעות הלילה בהם מאירים צירופי [[אדנ"י|שם אדנות]]), ועל ידי התחלפות הארת הצירופים ב[[רצוא ושוב]] מתהווה ה[[זמן]].{{הערה|[[ליקוטי תורה]] דרושים לר"ה סא, א}} | ||
=== סדר הצירופים === | === סדר הצירופים === | ||
שורה 138: | שורה 143: | ||
*היה"ו | *היה"ו | ||
*היו"ה | *היו"ה | ||
* | *ההי"ו | ||
|} | |} | ||
שורה 149: | שורה 154: | ||
== בחינת השם == | == בחינת השם == | ||
שם הוי"ה נקרא שמש, על פי הפסוק כי [[שמש]] ומגן הוי"ה אלוקים, כמו למשל השמש שמאיר שהוא רק בחינת זיו השמש, שהוא בחינת הארה לבד, והנה בחינת זיו זה הוא בתכלית הביטול לעצם השמש, עד שאינו עולה בשם זיו כלל, וזהו ששם | שם הוי"ה נקרא שמש, על פי הפסוק כי [[שמש]] ומגן הוי"ה אלוקים{{הערה|תהלים פ"ד,י"ב}}, כמו למשל השמש שמאיר שהוא רק בחינת זיו השמש, שהוא בחינת הארה לבד, והנה בחינת זיו זה הוא בתכלית הביטול לעצם השמש, עד שאינו עולה בשם זיו כלל, וזהו ששם הוי”ה נקרא שמש, שאף ששם הוי”ה הוא שהוא מהוה והוא מקור ההתהוות, אף על פי כן הוא רק בחינת זיו והארה לבד, וההארה הוא בתכלית הביטול.{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/index.htm תורת המהר"ש]}} | ||
==ראו גם== | |||
*[[שם הוי"ה בניקוד אלוקים]] | |||
*[[מצפ"ץ]] | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:שמות ה']] | [[קטגוריה:שמות ה']] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:תורת החסידות]] |