מעלי קבצים, highauser
8,615
עריכות
אין תקציר עריכה |
מ (הגהה) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:חנוכה.jpg|left|thumb|250px|הרבי ב[[פרזידנט 1304|ביתו ברחוב פרזידנט]], על רקע ה[[חנוכיה]] ([[תשמ"ט]])]] | [[תמונה:חנוכה.jpg|left|thumb|250px|הרבי ב[[פרזידנט 1304|ביתו ברחוב פרזידנט]], על רקע ה[[חנוכיה]] ([[תשמ"ט]])]] | ||
[[תמונה:הדלקת נרות חנוכה.jpg|left|thumb|250px|הרבי על יד ה[[חנוכיה]] ב-[[770]]]] | [[תמונה:הדלקת נרות חנוכה.jpg|left|thumb|250px|הרבי על יד ה[[חנוכיה]] ב-[[770]]]] | ||
'''הדלקת נרות חנוכה''' היא המצוה העיקרית ב[[חג החנוכה]]. | '''הדלקת נרות חנוכה''' היא מצווה [[מדברי סופרים]] שהיא המצוה העיקרית ב[[חג החנוכה]]. המצוה היא להדליק נר בכל לילה מלילות החנוכה, לאחר [[שקיעת החמה]] (למעט ב[[ערב שבת]] בו מדליקים קודם שקיעת החמה). חובת ההדלקה היא בבית, במקום הנראה כלפי חוץ, כגון בפתח הבית או בחלון הנראה אל רשות הרבים - זאת מכיוון שמטרת המצווה היא פרסום הנס. | ||
==מקור המצווה וטעמה== | ==מקור המצווה וטעמה== | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
==הלכות ומנהגי ההדלקה== | ==הלכות ומנהגי ההדלקה== | ||
===החייבים בהדלקה=== | |||
* | * החל מאור לכ"ה בכסלו חלה החובה על כל אחד ואחת מישראל להדליק נרות חנוכה. אמנם מעיקר הדין מספיקה הדלקה של נר אחד בכל לילה לכל בני המשפחה. בעקבות דברי הגמרא שישנם "מהדרין מן המהדרין" נחלקו פרשני הגמרא והפוסקים כיצד יש לנהוג, ה[[רמ"א]] סובר - וכך נוהגים האשכנזים, כי כל אחד מבני הבית החייבים במצוות מדליק ומוסיף נר מידי לילה, כולל קטן שהגיע לגיל חינוך{{הערה|רמ"א סימן תרע"ה סעיף ג'. משנה ברורה סימן תרע"ז ס"ק י"ג.}}. בעדות המזרח נהגו על פי פסקו של ה[[שולחן ערוך]], שכל בני הבית יוצאים ידי חובה בהדלקת בעל הבית המוסיף והולך בנרות מידי לילה.{{הערה|1=באופן נדיר, בדין זה פסק הרמ"א כדעת [[הרמב"ם]] - הספרדי, והשולחן ערוך פסק כדעת [[בעלי התוספות]] הצרפתיים. ראה [[דבר מלכות]] שיחת ש"פ וישלח תשנ"ב [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15971&st=&pgnum=174&hilite= בשולי הגליון להערה 113].}} | ||
*מוסיפים בכל לילה עוד נר, כך שביום השמיני מדליק כל אחד שמונה נרות. | *מוסיפים בכל לילה עוד נר, כך שביום השמיני מדליק כל אחד שמונה נרות. | ||
*בנוגע לבנות - הייתה הנהגת [[פורטל:בית רבי|בית הרב]] שהם לא הדליקו נרות חנוכה לא הגדולות ולא הקטנות לפני בת-מצוה כי אם יצאו ידי חובתן בזה על ידי אביהן ואחר כך - בעליהן | *בנוגע לבנות - הייתה הנהגת [[פורטל:בית רבי|בית הרב]] שהם לא הדליקו נרות חנוכה לא הגדולות ולא הקטנות לפני בת-מצוה כי אם יצאו ידי חובתן בזה על ידי אביהן ואחר כך - בעליהן{{מקור}}. | ||
*נוהגים לחנך אף את הקטנים ביותר בהדלקה{{הערה|ראה בהתקשרות (מובא בקישורים חיצוניים)}}. | *נוהגים לחנך אף את הקטנים ביותר בהדלקה{{הערה|ראה בהתקשרות (מובא בקישורים חיצוניים)}}. | ||
*במקומות שאין אנשים שידליקו נר חנוכה - ישתדלו לכל הפחות שאשה או ילדה תדליק נר חנוכה{{מקור}}.{{הערה|1=במקרה שראש הבית אינו נמצא או אורח שמתארח או בחורים ראה בספר [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=46444&st=&pgnum=44 נטעי גבריאל]}} | *במקומות שאין אנשים שידליקו נר חנוכה - ישתדלו לכל הפחות שאשה או ילדה תדליק נר חנוכה{{מקור}}.{{הערה|1=במקרה שראש הבית אינו נמצא או אורח שמתארח או בחורים ראה בספר [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=46444&st=&pgnum=44 נטעי גבריאל]}} | ||
===זמן ההדלקה=== | |||
*זמן הדלקה הוא החל מתחילת שקיעת החמה ועד אור הבוקר ויש להקדים כמה שיותר | *זמן הדלקה הוא החל מתחילת שקיעת החמה ועד אור הבוקר ויש להקדים כמה שיותר (לכתחילה צריך להדליק כשבני הבית נעורים עדיין). | ||
*משך הזמן שעל הנרות לדלוק חצי שעה לפחות, ומנהג חב"ד שידלק 50 דקות{{הערה|ראה היום יום, [[כ"ה בכסלו]].}}. | *משך הזמן שעל הנרות לדלוק חצי שעה לפחות, ומנהג חב"ד שידלק 50 דקות{{הערה|ראה היום יום, [[כ"ה בכסלו]].}}. | ||
===ההדלקה ומקומה=== | |||
*מהדרים להדליק בשמן זית דווקא, אמנם כל דבר שדולק יפה וטוב כשר להדלקה. | *מהדרים להדליק בשמן זית דווקא, אמנם כל דבר שדולק יפה וטוב כשר להדלקה. | ||
*מוסיפים בכל לילה נר אחד הנקרא 'שמש' אשר איתו מדליקים את הנרות. נר זה מניחים כשהוא מובדל ומוגבה משאר הנרות. (ובשונה משאר הנרות הוא משעווה) | *מוסיפים בכל לילה נר אחד הנקרא 'שמש' אשר איתו מדליקים את הנרות. נר זה מניחים כשהוא מובדל ומוגבה משאר הנרות. (ובשונה משאר הנרות הוא משעווה) | ||
*את הנרות יש להדליק בצורה ישרה (לא בעיגול וכיו"ב) וכן גובה השלהבת יהיה בגובה אחיד (ולא אחד למעלה והשני למטה). | *את הנרות יש להדליק בצורה ישרה (לא בעיגול וכיו"ב) וכן גובה השלהבת יהיה בגובה אחיד (ולא אחד למעלה והשני למטה). | ||
*מעיקר הדין יש להדליק את הנרות | *מקום ההדלקה הוא "על פתח ביתו מבחוץ"{{הערה|שבת כא, ב טור ושלחן ערוך סימן תרע"א סעיף ה.}}, היינו במקום הפונה לרשות הרבים, ולכמה שיטות דווקא בפתח הסמוך ביותר ל[[רשות הרבים]]{{הערה|1= ראה תוספות שבת כא עמוד ב' [http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=2&daf=21b&format=pdf דיבור המתחיל "מצווה"].}} - על מנת לפרסם את הנס. ולכן, מעיקר הדין יש להדליק את הנרות בפתח הבית או בחלון הפונה לרשות הרבים. אמנם בשעת הסכנה מותר להדליק את הנרות בתוך הבית; ועל פי זה נפסק להלכה שבדורות המאוחרים שגרים בין הגויים מדליקים בתוך הבית. אמנם, יש הנוהגים כך לכתחילה גם כשאין גרים בין הגויים, כיוון שבטלה חובת ההדלקה בחוץ{{הערה|1= ראה באריכות במאמרו של הרב [[שלום בער וולפא]], [http://chabad.info/beis-medrash/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%9E%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%A0%D7%95-%D7%91%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%9D-%D7%94%D7%94%D7%93%D7%9C%D7%A7%D7%94-%D7%A9%D7%9C-%D7%A0%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B/ ביאור מנהגנו במקום ההדלקה של נרות חנוכה] {{אינפו}}}}. | ||
אמנם בזמננו נוהגים רבים ובתוכם חסידי חב"ד להדליק בפתח אחד החדרים בתוך הבית{{מקור}}. | |||
*כשמניחים את הנרות בפתח יש להניחם מצד שמאל של הפתח (ומה טוב בתוך עובי הפתח{{מקור}}) ולמטה מעשרה טפחים{{מקור}}. | *כשמניחים את הנרות בפתח יש להניחם מצד שמאל של הפתח (ומה טוב בתוך עובי הפתח{{מקור}}) ולמטה מעשרה טפחים{{מקור}}. | ||
*הרבי עודד שהילדים ידליקו בפתח חדרו האישי (כמובן בבטיחות).{{מקור}} | *הרבי עודד שהילדים ידליקו בפתח חדרו האישי (כמובן בבטיחות).{{מקור}} | ||
===הברכה=== | |||
*לפני הדלקת הנרות מברכים שני ברכות ברכה ראשונה:{{ציטוט|תוכן=ברוך אתה ה' אלקינו מלך העולם אשר קדשנו במצוותיו וצוונו להדליק נר חנוכה.}} | *לפני הדלקת הנרות מברכים שני ברכות ברכה ראשונה:{{ציטוט|תוכן=ברוך אתה ה' אלקינו מלך העולם אשר קדשנו במצוותיו וצוונו להדליק נר חנוכה.}} | ||
ברכה שניה: {{ציטוט|תוכן=ברוך... מלך העולם שעשה ניסים לאבותינו בימים ההם בזמן הזה}} | ברכה שניה: {{ציטוט|תוכן=ברוך... מלך העולם שעשה ניסים לאבותינו בימים ההם בזמן הזה}} | ||
*בפעם הראשונה שמדליק מוסיף לאחריהם: {{ציטוט|תוכן=ברוך... מלך העולם שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה}} | *בפעם הראשונה שמדליק מוסיף לאחריהם: {{ציטוט|תוכן=ברוך... מלך העולם שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה}} | ||
*מדליקים נרות חנוכה בברכה בבית הכנסת. והמנהג (חב"ד) להדליקו אחרי תפילת [[מנחה]] לפני "[[עלינו לשבח]]" | ===בבית הכנסת=== | ||
*מדליקים נרות חנוכה בברכה בבית הכנסת. והמנהג (חב"ד) להדליקו אחרי תפילת [[מנחה]] לפני "[[עלינו לשבח]]" (וב[[מוצאי שבת]] אחרי תפילת [[מעריב]], לפני [[הבדלה]]). | |||
*המדליק בבית הכנסת לא יצא חובה ועליו להדליק שוב בביתו{{מקור}}. | *המדליק בבית הכנסת לא יצא חובה ועליו להדליק שוב בביתו{{מקור}}. | ||
*כדי להוסיף | *כדי להוסיף בהתעוררות של נרות חנוכה - אמר [[הרבי]] שכדאי שתהיה מנורה דלוקה ב[[בית הכנסת]], במשך כל שעות היממה, אם אין חשש כלל שישחקו התינוקות{{הערה|שיחת שבת חנוכה תש"נ.}}. | ||
===החנוכיה=== | ===החנוכיה=== | ||
[[קובץ:חנוכי' - הרבי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|החנוכיה בה השתמש בדרך כלל הרבי]] | [[קובץ:חנוכי' - הרבי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|החנוכיה בה השתמש בדרך כלל הרבי]] | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[חנוכיה]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[חנוכיה]]}} | ||
*בהתאם לדברי [[הרבי]] נהוג להשתמש בחנוכיה שקניה אלכסונים, בדוגמת [[קני המנורה]]. "ועפ"ז מקום לומר שגם החנוכיות (לימי חנוכה) כדאי לעשות קניהן באלכסון.. ולמה לשנות בגוף צורת | *בהתאם לדברי [[הרבי]] נהוג להשתמש בחנוכיה שקניה אלכסונים, בדוגמת [[קני המנורה]]. "ועפ"ז מקום לומר שגם החנוכיות (לימי חנוכה) כדאי לעשות קניהן באלכסון... ולמה לשנות בגוף צורת ה[[מנורה]] שקניה היו ביושר ולא כחצי עיגול". | ||
*הציווי "זה א-לי ואנוהו - התנאה לפניו במצות", כולל בנוגע לחנוכה - מנורת חנוכה נאה. | *הציווי "זה א-לי ואנוהו - התנאה לפניו במצות", כולל בנוגע לחנוכה - מנורת חנוכה נאה. | ||
שורה 50: | שורה 54: | ||
[[תמונה:החנוכיה.jpg|left|thumb|250px|החנוכיה הציבורית הגדולה בעולם מוצבת במנהטן]] | [[תמונה:החנוכיה.jpg|left|thumb|250px|החנוכיה הציבורית הגדולה בעולם מוצבת במנהטן]] | ||
==בתורת החסידות== | ==עניינם בתורת החסידות== | ||
=== | ===להאיר את החושך=== | ||
עניינם של נרות חנוכה הם המשכה מ"אורות דיחודים עליונים"{{הערה|פרי עץ חיים שער החנוכה}} שעיקרם ותכליתם הוא "להאיר את החושך" שיצרו היוונים. ייחודו של המשכת האור האלוקי בחנוכה נובע ממטרתו להאיר את חושך היוונים, החושך אותה הפיצו היוונים הגיע לדרגות עמוקות שהצריכו בשל כך גילויים אלוקיים נעלים ביותר בכדי לבטלם. | עניינם של נרות חנוכה הם המשכה מ"אורות דיחודים עליונים"{{הערה|פרי עץ חיים שער החנוכה}} שעיקרם ותכליתם הוא "להאיר את החושך" שיצרו היוונים. ייחודו של המשכת האור האלוקי בחנוכה נובע ממטרתו להאיר את חושך היוונים, החושך אותה הפיצו היוונים הגיע לדרגות עמוקות שהצריכו בשל כך גילויים אלוקיים נעלים ביותר בכדי לבטלם. | ||
עיקר מלחמתם של היוונים היתה מלחמה רוחנית (בניגוד למלכויות אחרות שרדפו את גופם של עם ישראל) במעשיהם רצו לפגום בקדושת התורה, ולכן מלכות יוון נחשבת לקליפה שעניינה חושך המנגדת לגילוי האור האלוקי.{{הערה|להעיר מדרשת חז"ל: "וחושך זה גלות יון שהחשיכה עיניהם של ישראל בגזרותיה" - בראשית רבה פרשה ב, ד. ועוד}} התגברות החושך הייתה עד כדי כך, שלא רק שטמאו את ה[[היכל]], אלא טמאו גם את כל השמנים שבהיכל. טומאת ה[[היכל]] מורה על [[פגם]] באחת מדרגות הקדושה הנעלות ביותר{{הערה|1=ראה [http://www.mechon-mamre.org/b/h/h61.htm מסכת כלים פרק א משנה ט].}}. מלבד זאת, פגמו וטמאו גם את השמן הקודש ("שמן משחת קודש"{{הערה|ספר שמות ל, כה.}}) המסמל על הדרגה האלוקית המובדלת וקדושה מכל הדרגות (בדוגמת השמן שצף על גבי כל המשקין ואינו מתערב עמהם) וגם בדרגה זו פגמו. | עיקר מלחמתם של היוונים היתה מלחמה רוחנית (בניגוד למלכויות אחרות שרדפו את גופם של עם ישראל) במעשיהם רצו לפגום בקדושת התורה, ולכן מלכות יוון נחשבת לקליפה שעניינה חושך המנגדת לגילוי האור האלוקי.{{הערה|להעיר מדרשת חז"ל: "וחושך זה גלות יון שהחשיכה עיניהם של ישראל בגזרותיה" - בראשית רבה פרשה ב, ד. ועוד}} התגברות החושך הייתה עד כדי כך, שלא רק שטמאו את ה[[היכל]], אלא טמאו גם את כל השמנים שבהיכל. טומאת ה[[היכל]] מורה על [[פגם]] באחת מדרגות הקדושה הנעלות ביותר{{הערה|1=ראה [http://www.mechon-mamre.org/b/h/h61.htm מסכת כלים פרק א משנה ט].}}. מלבד זאת, פגמו וטמאו גם את השמן הקודש ("שמן משחת קודש"{{הערה|ספר שמות ל, כה.}}) המסמל על הדרגה האלוקית המובדלת וקדושה מכל הדרגות (בדוגמת השמן שצף על גבי כל המשקין ואינו מתערב עמהם) וגם בדרגה זו פגמו. | ||
שורה 61: | שורה 66: | ||
{{ש}}אלא שאופן הארת החושך של נרות המנורה נעשה מצד התגלות ספירת אריך - חיצוניות הכתר, ומצד דרגה זו אם כי החושך אינו מעלים עליה ולכן מאירה אותו, סוף סוף היא עצמה עומדת מעל החושך אלא שמצד רוממותה ביכולתה להאיר גם בעולמות ול"התגבר" ולהאיר את החושך, עיקר החידוש של האור שנמשך על ידי נרות חנוכה הוא שנמשך [[פנימיות הכתר]] - עתיק, שמצד דרגה זו החושך לא יחשיך לא מפני שמתגברת על החושך אלא שהיא נמצאת בכל מקום והיא העצם של כל המציאות ובהתגלותה מתגלה שמלכתחילה אין כלל חושך. ולכן הדלקת נרות חנוכה היא דווקא בחוץ ובלילה שבזה מודגש לא שהיא מאירה חוץ למקומה במקום החושך אלא שמלכתחילה שם מקומה ומאירה את החושך מצד עצם מציאות החושך עצמו.{{הערה|הרבי, מאמר [http://www.chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/16/index.htm "להבין עניין נרות חנוכה" תשכ"ו] ספר המאמרים מלוקט חלק ב עמוד 131 (במהדורה ישנה - מלוקט ו).}} | {{ש}}אלא שאופן הארת החושך של נרות המנורה נעשה מצד התגלות ספירת אריך - חיצוניות הכתר, ומצד דרגה זו אם כי החושך אינו מעלים עליה ולכן מאירה אותו, סוף סוף היא עצמה עומדת מעל החושך אלא שמצד רוממותה ביכולתה להאיר גם בעולמות ול"התגבר" ולהאיר את החושך, עיקר החידוש של האור שנמשך על ידי נרות חנוכה הוא שנמשך [[פנימיות הכתר]] - עתיק, שמצד דרגה זו החושך לא יחשיך לא מפני שמתגברת על החושך אלא שהיא נמצאת בכל מקום והיא העצם של כל המציאות ובהתגלותה מתגלה שמלכתחילה אין כלל חושך. ולכן הדלקת נרות חנוכה היא דווקא בחוץ ובלילה שבזה מודגש לא שהיא מאירה חוץ למקומה במקום החושך אלא שמלכתחילה שם מקומה ומאירה את החושך מצד עצם מציאות החושך עצמו.{{הערה|הרבי, מאמר [http://www.chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/16/index.htm "להבין עניין נרות חנוכה" תשכ"ו] ספר המאמרים מלוקט חלק ב עמוד 131 (במהדורה ישנה - מלוקט ו).}} | ||
===דרגת ההמשכה=== | |||
דרגת ההמשכה כפי שהוא ב[[שם הוי"ה]] הוא המשכה משם [[הוי"ה]] כפי שהוא במילוי האות [[יו"ד]] (שם[[ ע"ב]]), שלכן אומר האריז"ל{{הערה|פרי עץ חיים שער החנוכה}} שבעת הברכה להדליק נר חנוכה יש לכוון על המשכת שם [[ע"ב]] [[ס"ג]] [[מ"ה]] בשם [[ב"ן]], (מילוי השם באות יו"ד מבטא את דרגתו הגבוהה של הגילוי האלוקי הנמשך בשם זה, בניגוד להמשכה הרגילה שנמשך משם מ"ה שהוא במילוי האות [[אל"ף]] שלמרות שגם הוא מורכב משני יו"דין אבל סוף סוף מבטא צמצום ביחס ליו"ד הגלוי).{{הערה|שם=דרמ"צ|דרך מצוותיך מצוות נר חנוכה.}} | דרגת ההמשכה כפי שהוא ב[[שם הוי"ה]] הוא המשכה משם [[הוי"ה]] כפי שהוא במילוי האות [[יו"ד]] (שם[[ ע"ב]]), שלכן אומר האריז"ל{{הערה|פרי עץ חיים שער החנוכה}} שבעת הברכה להדליק נר חנוכה יש לכוון על המשכת שם [[ע"ב]] [[ס"ג]] [[מ"ה]] בשם [[ב"ן]], (מילוי השם באות יו"ד מבטא את דרגתו הגבוהה של הגילוי האלוקי הנמשך בשם זה, בניגוד להמשכה הרגילה שנמשך משם מ"ה שהוא במילוי האות [[אל"ף]] שלמרות שגם הוא מורכב משני יו"דין אבל סוף סוף מבטא צמצום ביחס ליו"ד הגלוי).{{הערה|שם=דרמ"צ|דרך מצוותיך מצוות נר חנוכה.}} | ||
שורה 76: | שורה 81: | ||
אופן התגלות האור הוא באופן [[מקיף]], לפי שההמשכה ממקום נעלה ביותר. לכן נמשכת רק דרך ספירת ההוד ולנבראים המקבלים אין בה השגה (ואינו אוסר את היום במלאכה כי אם בשעה שהנרות דולקים), ורק באופן של [[הודאה]] וביטול.{{הערה|שם=דרמ"צ}} והיות ומטרת ההמשכה הוא ביטול החיצונים זה נעשה ביותר על ידי המקיפים דווקא.{{הערה|תורה אור לד, א ואילך.}} | אופן התגלות האור הוא באופן [[מקיף]], לפי שההמשכה ממקום נעלה ביותר. לכן נמשכת רק דרך ספירת ההוד ולנבראים המקבלים אין בה השגה (ואינו אוסר את היום במלאכה כי אם בשעה שהנרות דולקים), ורק באופן של [[הודאה]] וביטול.{{הערה|שם=דרמ"צ}} והיות ומטרת ההמשכה הוא ביטול החיצונים זה נעשה ביותר על ידי המקיפים דווקא.{{הערה|תורה אור לד, א ואילך.}} | ||
== | ==דיני ההדלקה בתורת החסידות== | ||
תפקידם של הנרות "להאיר את החושך" מתבטא בפרטי ההלכות והדינים במצוות ההדלקה: | תפקידם של הנרות "להאיר את החושך" מתבטא בפרטי ההלכות והדינים במצוות ההדלקה: | ||
* '''"על פתח ביתו מבחוץ"''' - בשונה מנרות ה[[מנורה]] אותה הדליקו בתוך ה[[היכל]] נרות חנוכה מדליקים דווקא בפתח הבית מבחוץ | * '''"על פתח ביתו מבחוץ"''' - בשונה מנרות ה[[מנורה]] אותה הדליקו בתוך ה[[היכל]] נרות חנוכה מדליקים דווקא בפתח הבית מבחוץ{{הערה|וההבדל אם בפתח החצר או ברשות הרבים ממש הוא ההבדל אם ההמשכה היא עד עולם היצירה או עד העשיה ממש ("מצוותה משתשקע החמה" תרפ"ה).}}, וזאת במטרה להאיר ולפרסם את הנרות. הטעם הפנימי לכך הוא, רשות הרבים רומז על ה[[קליפות]] הנפרדים מאלוקות הפוך מרשות היחיד - רשות של יחידו של עולם, ונרות חנוכה מצד תפקידם להאיר חושך זה של "רשות הרבים"{{הערה|שם=נח}} (וראה להלן בעומק יותר). | ||
* '''"משמאל הפתח"''' | * '''"משמאל הפתח"''' - ההדלקה הינה דוקא בצד שמאל, בשונה מרוב המצוות (ואפילו דברי הרשות) שצריכים להיעשות בצד ימין וביד ימין. וזאת מכמה סיבות: | ||
:א) נר חנוכה עניינו המשכת אור. והוא בדוגמת עניין ה[[תורה]] שעניינה הוא גם המשכה [[מלמעלה למטה]]. כמו כן, עיקר הפעולה של נר חנוכה הוא בתורה, להמשיך בה את אור החכמה האלוקית כנגד חכמת היוונים. והתורה היא בקו השמאל ולכן הדלקתה בשמאל. אולם הכח להמשכה זו, נובע מה[[מצוות]] שעניינם העלאה [[מלמטה למעלה]] שהם ב[[קו הימין]] ולכן על יד שהמזוזה מימין יכול להיות נר חנוכה משמאל.{{הערה|שם=דרמ"צ עו|[http://www.chabadlibrary.org/books/zz/dm/1/31/76a.htm דרך מצוותיך מצוות נר חנוכה עו, א].}} וכשאין מזוזה מימין מדליקים את הנרות בימין להלשים את הנתינת כח שעל ידי המצוות וההמשכה בקו השמאל נפעלת על ידי ההדלקה מחוץ לבית ברשות הרבים.{{הערה|שם=פה|1=ספר המאמרים תרפ"ה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31676&st=&pgnum=109&hilite= עמוד ק ואילך].}} | :א) נר חנוכה עניינו המשכת אור. והוא בדוגמת עניין ה[[תורה]] שעניינה הוא גם המשכה [[מלמעלה למטה]]. כמו כן, עיקר הפעולה של נר חנוכה הוא בתורה, להמשיך בה את אור החכמה האלוקית כנגד חכמת היוונים. והתורה היא בקו השמאל ולכן הדלקתה בשמאל. אולם הכח להמשכה זו, נובע מה[[מצוות]] שעניינם העלאה [[מלמטה למעלה]] שהם ב[[קו הימין]] ולכן על יד שהמזוזה מימין יכול להיות נר חנוכה משמאל.{{הערה|שם=דרמ"צ עו|[http://www.chabadlibrary.org/books/zz/dm/1/31/76a.htm דרך מצוותיך מצוות נר חנוכה עו, א].}} וכשאין מזוזה מימין מדליקים את הנרות בימין להלשים את הנתינת כח שעל ידי המצוות וההמשכה בקו השמאל נפעלת על ידי ההדלקה מחוץ לבית ברשות הרבים.{{הערה|שם=פה|1=ספר המאמרים תרפ"ה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31676&st=&pgnum=109&hilite= עמוד ק ואילך].}} | ||
:ב) יניקת וחיות הקליפות הוא מ[[גבורה|קו השמאל]] לכן ההדלקה היא בשמאל לפי שהאור של חנוכה תפקידו לבטל יניקה זו לכן מדליקים אותה דוקא בשמאל{{הערה|שם=דרמ"צ עו}}{{הערה|שם=נח}}. וכן, כללות הבירור שעל ידי התורה והמצוות היא בקו הימין, אולם על ידי חנוכה מבררים את הניצוצות הכי רחוקים, היינו בירור קו השמאל עצמו{{הערה|הרבי, מאמר "וישב יעקב" תשי"ב ([http://www.chabadlibrary.org/books/admur/tm/4/25/209.htm תורת מנחם חלק ד עמוד רט]).}}. | :ב) יניקת וחיות הקליפות הוא מ[[גבורה|קו השמאל]] לכן ההדלקה היא בשמאל לפי שהאור של חנוכה תפקידו לבטל יניקה זו לכן מדליקים אותה דוקא בשמאל{{הערה|שם=דרמ"צ עו}}{{הערה|שם=נח}}. וכן, כללות הבירור שעל ידי התורה והמצוות היא בקו הימין, אולם על ידי חנוכה מבררים את הניצוצות הכי רחוקים, היינו בירור קו השמאל עצמו{{הערה|הרבי, מאמר "וישב יעקב" תשי"ב ([http://www.chabadlibrary.org/books/admur/tm/4/25/209.htm תורת מנחם חלק ד עמוד רט]).}}. | ||
* '''"זמן הדלקתה | * '''"זמן הדלקתה משקיעת ה[[חמה]]"''' - לפי שעניינה ובכוחה דווקא להאיר את החושך, לכן ההדלקה היא בלילה דווקא לאחר שקיעת החמה. בביאור שייכות שקיעת החמה להארת נרות חנוכה כמה עניינים{{הערה|1=לכללות ביאורים אלו, ראה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31648&st=&pgnum=218 אור התורה בראשית חלק ה' דף תתקמ ב ואילך].}}: | ||
:א) חמה הוא אור ה[[אצילות]] - [[ז"א דאצילות]], ושקיעתה הוא עניין הגילוי שלה ב[[ספירת המלכות]] שממנה ועל ידה נמשך הגילוי בחושך של [[בי"ע]]. ולפי זה עיקר הגילוי בעולמות הוא לאחרי השקיעה, ולכן אז הוא זמן הדלקת נרות חנוכה שעניינם להאיר העולמות. | |||
:א) חמה הוא אור ה[[אצילות]]- [[ז"א דאצילות]] ושקיעתה הוא עניין הגילוי שלה ב[[ספירת המלכות]] שממנה ועל ידה נמשך הגילוי בחושך של [[בי"ע]]. ולפי זה עיקר הגילוי בעולמות הוא לאחרי השקיעה, ולכן אז הוא זמן הדלקת נרות חנוכה שעניינם להאיר העולמות. | :ב) חמה ענינה ספירת המלכות. שקיעת החמה עניינה, מלכות לא כפי שהיא במקומה מיוחדת באור האצילות, אלא כפי שיורדת לבי"ע ונעשית "ראש לשועלים". ודווקא במקום זה ובדרגה זו יש להאיר את נרות החנוכה להפוך ענייני העולם לקדושה. (בניגוד לנרות המנורה אותה הדליקו מבעוד יום, שעניינם ייחוד עם אור האלקות כפי שהוא באצילות. ובעבודת האדם, חילוק שני הדרגות הן כפי שהאדם נמצא במצב של [[אהבה]] ותשוקה לאלקות, או כפי שהוא בלי אהבה שאז העבודה להמשיך במקומו אלקות על ידי [[קבלת עול]]){{הערה|שם=תרל|1=ראה גם מאמר "מצוותה משתשקע החמה" תר"ל. ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15963&st=&pgnum=51 ספר המאמרים תר"ל עמוד מג]).}}. | ||
:ב) חמה ענינה ספירת המלכות. שקיעת החמה עניינה, מלכות לא כפי שהיא במקומה מיוחדת באור האצילות, אלא כפי שיורדת לבי"ע ונעשית "ראש לשועלים". ודווקא במקום זה ובדרגה זו יש להאיר את נרות החנוכה להפוך ענייני העולם לקדושה. (בניגוד לנרות המנורה אותה הדליקו מבעוד יום, שעניינם ייחוד עם אור האלקות כפי שהוא באצילות. ובעבודת האדם, חילוק שני הדרגות הן כפי שהאדם נמצא במצב של [[אהבה]] ותשוקה לאלקות, או כפי שהוא בלי אהבה שאז העבודה להמשיך במקומו אלקות על ידי [[קבלת עול]] | |||
:ובדרגה זו גופא ישנו שקיעת החמה באופן ירוד יותר, והוא כפי שספירת המלכות יורדת שמתהווים ממנה הקליפות, שהיא ירידה גדולה ביותר, ועם זאת הכוונה היא להמשיך ולהאיר גם במקום זה, ואדרבה בזה דווקא מתממש הכוונה העליונה.{{הערה|שם=זאת חנוכה לח|ראה מאמר "מצוותה (של נר חנוכה) משתשקע החמה" תשל"ח.}} | :ובדרגה זו גופא ישנו שקיעת החמה באופן ירוד יותר, והוא כפי שספירת המלכות יורדת שמתהווים ממנה הקליפות, שהיא ירידה גדולה ביותר, ועם זאת הכוונה היא להמשיך ולהאיר גם במקום זה, ואדרבה בזה דווקא מתממש הכוונה העליונה.{{הערה|שם=זאת חנוכה לח|ראה מאמר "מצוותה (של נר חנוכה) משתשקע החמה" תשל"ח.}} | ||
:ג) מלכות יוון עניינם חמה שהם מונין לחמה, ולפי זה עניינו הרוחני של החמה כאן הוא חמה של [[קליפות]] - חום של [[נפש הבהמית]]. ומכיוון שנרות חנוכה מדליקים בחוץ, במקום ששולטת החמה דקליפה, לכן ההדלקה היא דווקא משתשקע חמה זו, בניגוד לנרות המנורה אותה הדליקו בפנים ההיכל, היכן שהאירה ושלטה חמה דקדושה - "שמש הוי"ה"{{הערה|על פי תהלים פד יב וראה תניא שער היחוד והאמונה פרק ד.}} לכן אדרבה הדליקו מבעוד יום - שבעה שחמה זו האירה.{{הערה|1=ראה מאמר: [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31675&st=&pgnum=172 "ואתה ברחמיך הרבים" תרפ"ו] ששקיעת חמה דקליפה היא על יד חמה דקדושה, ורק לאחר מכן מדליקים להאיר את החושך (נראה כחיבור ב' הביאורים).}}{הבהרה|מאמרים אחרים משמע שנרות חנוכה "פועלים" שקיעת חמה דלעו"ז, באוה"ת משמע כדלעיל.}} | :ג) מלכות יוון עניינם חמה שהם מונין לחמה, ולפי זה עניינו הרוחני של החמה כאן הוא חמה של [[קליפות]] - חום של [[נפש הבהמית]]. ומכיוון שנרות חנוכה מדליקים בחוץ, במקום ששולטת החמה דקליפה, לכן ההדלקה היא דווקא משתשקע חמה זו, בניגוד לנרות המנורה אותה הדליקו בפנים ההיכל, היכן שהאירה ושלטה חמה דקדושה - "שמש הוי"ה"{{הערה|על פי תהלים פד יב וראה תניא שער היחוד והאמונה פרק ד.}} לכן אדרבה הדליקו מבעוד יום - שבעה שחמה זו האירה.{{הערה|1=ראה מאמר: [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31675&st=&pgnum=172 "ואתה ברחמיך הרבים" תרפ"ו] ששקיעת חמה דקליפה היא על יד חמה דקדושה, ורק לאחר מכן מדליקים להאיר את החושך (נראה כחיבור ב' הביאורים).}}{הבהרה|מאמרים אחרים משמע שנרות חנוכה "פועלים" שקיעת חמה דלעו"ז, באוה"ת משמע כדלעיל.}} | ||
:ה) שקיעת החמה עניינה זמן הגלות שנקראת לילה וחושך (שעיקר הירידה והחיסרון הוא החיסרון בהארת אור שמש האצילות בספירת המלכות ועל ידה חסרון הגילוי בבי"ע והוא התחיל לאחרי חורבן [[בית המקדש]]){{הערה|1=סוף [[המשך]] "מצה זו תר"ם" ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=271 ספר המאמרים תר"מ עמוד רסב]).}}, וסיבת הגלות היא החושך הרוחני "מפני חטאנו גלינו מארצנו"{{הערה|נוסח [[תפילת מוסף]] של [[יום טוב]].}} היפך העניין של "נר מצווה ותורה אור" ונרות חנוכה בכוחם להאיר חשכת הגלות שהרי הנס עצמו נעשה בגלות יוון{{הערה|שם=זאת חנוכה לח}}{{הערה|1=באופן דומה מבואר שחמה קאי על הירידה של שמש הוי' שבחכמה שירדה ונטמאה (טמאו כל השמנים) ועסקו בעיקר ב[[חכמות חיצוניות]] ונצרכו להאיר חושך זה (המשך "[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=257 מצה זו" תר"ם פרק נט]).}}. | :ה) שקיעת החמה עניינה זמן הגלות שנקראת לילה וחושך (שעיקר הירידה והחיסרון הוא החיסרון בהארת אור שמש האצילות בספירת המלכות ועל ידה חסרון הגילוי בבי"ע והוא התחיל לאחרי חורבן [[בית המקדש]]){{הערה|1=סוף [[המשך]] "מצה זו תר"ם" ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=271 ספר המאמרים תר"מ עמוד רסב]).}}, וסיבת הגלות היא החושך הרוחני "מפני חטאנו גלינו מארצנו"{{הערה|נוסח [[תפילת מוסף]] של [[יום טוב]].}} היפך העניין של "נר מצווה ותורה אור" ונרות חנוכה בכוחם להאיר חשכת הגלות שהרי הנס עצמו נעשה בגלות יוון{{הערה|שם=זאת חנוכה לח}}{{הערה|1=באופן דומה מבואר שחמה קאי על הירידה של שמש הוי' שבחכמה שירדה ונטמאה (טמאו כל השמנים) ועסקו בעיקר ב[[חכמות חיצוניות]] ונצרכו להאיר חושך זה (המשך "[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=257 מצה זו" תר"ם פרק נט]).}}. | ||
: | :ביאורים נוספים ישנם המקשרים את זמן ההדלקה לדרגת הגילוי הנמשך על ידי הנרות, שמקור ההמשכה היא מ[[פנימיות עתיק]] שעתיד להתגלות ב[[ביאת המשיח]], שלכן מספר הנרות הוא שמונה (כדלהלן). | ||
:ו) לאחרי השקיעה מאירה ה[[לבנה]], ויש בזמן זה מעין ההתגלות שיהיה [[לעתיד לבוא]], כדברי היעוד: "וְהָיָה אוֹר הַלְּבָנָה כְּאוֹר הַחַמָּה"{{הערה|ישעיה ל, כו.}}. | :ו) לאחרי השקיעה מאירה ה[[לבנה]], ויש בזמן זה מעין ההתגלות שיהיה [[לעתיד לבוא]], כדברי היעוד: "וְהָיָה אוֹר הַלְּבָנָה כְּאוֹר הַחַמָּה"{{הערה|ישעיה ל, כו.}}. | ||
:ז) בעת הארת ה[[כוכב]]ים בלילה שהם למעלה מחמה ולבנה, ומקומם ברקיע השמיני כגלוי חנוכה שעניינה שמונה (וכהגילוי שמאיר ב[[חג הסוכות]] שצריך שיהיו הכוכבים נראות מתוך סכך הסוכה). | :ז) בעת הארת ה[[כוכב]]ים בלילה שהם למעלה מחמה ולבנה, ומקומם ברקיע השמיני כגלוי חנוכה שעניינה שמונה (וכהגילוי שמאיר ב[[חג הסוכות]] שצריך שיהיו הכוכבים נראות מתוך סכך הסוכה). | ||
שורה 108: | שורה 112: | ||
*תורה נמשכת עד למקום החושך ממש, שלכן בניגוד למצוות שהם רק ב[[היתר|דברים המותרים]], התורה עוסקת בשקר ו[[בדברים האסורים]] ממש ומבררת אותם, להיותה המשכת אור מלמעלה למטה ממקור גבוה ביותר כן יורדת למטה יותר לברר. כמו כן נר חנוכה יורדת להאיר במקום החושך ברשות הרבים לברר בחוץ ב[[שלש קליפות הטמאות]]. | *תורה נמשכת עד למקום החושך ממש, שלכן בניגוד למצוות שהם רק ב[[היתר|דברים המותרים]], התורה עוסקת בשקר ו[[בדברים האסורים]] ממש ומבררת אותם, להיותה המשכת אור מלמעלה למטה ממקור גבוה ביותר כן יורדת למטה יותר לברר. כמו כן נר חנוכה יורדת להאיר במקום החושך ברשות הרבים לברר בחוץ ב[[שלש קליפות הטמאות]]. | ||
*על ידי הידור במצוות נר חנוכה זוכים לתורה{{הערה|"הרגיל בנר הווין ליה בנים תלמידי חכמים"(שבת כג, ב וברש"י שם).}} וטעם הדבר הוא{{הערה|לקוטי שיחות חלק ה עמוד 225 הערה 23.}}, לפי שבנר חנוכה מעלה נוספת על ההמשכה של תורה, שהרי ההמשכה של תורה היא לא בדווקא במקום החושך, אלא "גם" במקום החושך, משאין כן נר חנוכה דווקא במקום החושך, וזה מורה על המשכה נעלית יותר{{הערה|1=המשך [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=261 "מצה זו" תר"ם סוף פרק ס].}}. | *על ידי הידור במצוות נר חנוכה זוכים לתורה{{הערה|"הרגיל בנר הווין ליה בנים תלמידי חכמים"(שבת כג, ב וברש"י שם).}} וטעם הדבר הוא{{הערה|לקוטי שיחות חלק ה עמוד 225 הערה 23.}}, לפי שבנר חנוכה מעלה נוספת על ההמשכה של תורה, שהרי ההמשכה של תורה היא לא בדווקא במקום החושך, אלא "גם" במקום החושך, משאין כן נר חנוכה דווקא במקום החושך, וזה מורה על המשכה נעלית יותר{{הערה|1=המשך [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=261 "מצה זו" תר"ם סוף פרק ס].}}. | ||
====פנימיות התורה==== | |||
===מצוות=== | |||
===מצוות לא תעשה=== | |||
[[מצוות לא תעשה]] ממשיכות אור נעלה מאוד לברר את שלש קליפות קליפות הטמאות{{הערה|תורה אור נב, ד. לקוטי תורה פקודי ו, ד. ועוד}}. ובזה נר חנוכה דומה למצוות אלו יותר משאר [[מצוות עשה]] שעניינה להאיר בחוץ. (ומעלה זו היא אפילו ביחס לשאר מצוות דרבנן שכולם עניינם דחיית הרע שהם גדרים וסייגים אלא שבנר חנוכה הוא בגדר המצווה עצמה) אלא שמאידך גיסא אופן הבירור של מצוות לא תעשה הוא על ידי דחייה, משאין כן אופן הבירור שעל ידי חנוכה הוא בדוגמת מצוות עשה שהוא על ידי הארה ובפרט זה הרי היא כתורה.{{הערה|שם=לקו"ש ה|לקוטי שיחות חלק ה עמוד 224 ואילך.}} | |||
===נרות המקדש=== | |||
===נרות שבת=== | |||
===חג הסוכות=== | |||
===מצוות מזוזה=== | |||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
*כשם שמצוות חנוכה בפתח ומחוץ לבית, כך גם נר חנוכה בפתח ומחוץ לבית. (אלא שעניינה של מזוזה השמירה על פנים הבית, ונר חנוכה עניינו להאיר בחוץ) | *כשם שמצוות חנוכה בפתח ומחוץ לבית, כך גם נר חנוכה בפתח ומחוץ לבית. (אלא שעניינה של מזוזה השמירה על פנים הבית, ונר חנוכה עניינו להאיר בחוץ) | ||
*מצוות מזוזה היא שורש ההמשכה שעל ידה נפעלת ההמשכה של נר חנוכה. | *מצוות מזוזה היא שורש ההמשכה שעל ידה נפעלת ההמשכה של נר חנוכה. | ||
===מצוות תפילין=== | |||
ב[[מצוות מן התורה]] עיקר המצווה שעניינה בירור הוא מצוות תפילין שהנחתה היא על היד שמאל שתפקידה לברר את קו השמאל, ועל הפסוק{{הערה|תבא כח, י.}} "וראו כל עמי הארץ כי שם ה' נקרא עליך ויראו ממך" אמרו חז"ל{{הערה|ברכות ו, א}}: "אלו תפילין שבראש" שעניינם להפיל אימה ופחד על ג' קליפות הטמאות]] והם השורש במצוות הורה למצווה זו של דברי סופרים לברר את החושך של ג' קליפות הטמאות. | ב[[מצוות מן התורה]] עיקר המצווה שעניינה בירור הוא מצוות תפילין שהנחתה היא על היד שמאל שתפקידה לברר את קו השמאל, ועל הפסוק{{הערה|תבא כח, י.}} "וראו כל עמי הארץ כי שם ה' נקרא עליך ויראו ממך" אמרו חז"ל{{הערה|ברכות ו, א}}: "אלו תפילין שבראש" שעניינם להפיל אימה ופחד על ג' קליפות הטמאות]] והם השורש במצוות הורה למצווה זו של דברי סופרים לברר את החושך של ג' קליפות הטמאות. | ||
ולכן חג החנוכה הוא זמן המתאים למבצע תפילין.{{הערה|שם= לקו"ש ה}} | ולכן חג החנוכה הוא זמן המתאים למבצע תפילין.{{הערה|שם= לקו"ש ה}} | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== |