30,904
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
(12 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 10: | שורה 10: | ||
י"ג מדות הרחמים הם רחמים גדולים בלי גבול, ואף על פי כן נקראו בשם מידות שנמשכות הם בבחינת גבול. | י"ג מדות הרחמים הם רחמים גדולים בלי גבול, ואף על פי כן נקראו בשם מידות שנמשכות הם בבחינת גבול. | ||
י"ב שבטים יחד עם שבט לוי הם י"ג שהם כנגד י"ג מדות הרחמים. י"ג מדות שהתורה נדרשת בהם הם כנגד י"ג מדות הרחמים. | י"ב שבטים יחד עם שבט לוי הם י"ג שהם כנגד י"ג מדות הרחמים. י"ג מדות שהתורה נדרשת בהם הם כנגד י"ג מדות הרחמים{{הערה|קדושת לוי פרשת כי תשא דיבור המתחיל 'ויעבור'. אור תורה (קה"ת) פרשת בהעלותך אות קלז.}}. | ||
כמו כן ל"שושנה" ישנם י"ג עלים, ולכן כנסת ישראל נמשלה לשושנה. | כמו כן ל"שושנה" ישנם י"ג עלים, ולכן כנסת ישראל נמשלה לשושנה. | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
שמונת התיקונים הראשונים הם בבחינת מקיפים, ומשם נמשכים [[שמונה נסיכי אדם]]. | שמונת התיקונים הראשונים הם בבחינת מקיפים, ומשם נמשכים [[שמונה נסיכי אדם]]. | ||
==מקור המספר י"ג== | |||
מובא בעץ חיים{{הערה|חלק א' שער י"ג שער א"א פרקים ד-ה}} שבחיצוניות ה[[כתר]] יש [[אור פנימי]] ([[אריך אנפין]]) ו[[אור מקיף]]. | |||
באור המקיף עצמו יש שלוש בחינות זו למעלה מזו, שהן שלוש שמות הוי"ה{{הערה|כל אחת בניקוד אחר, המורה על אור פנימי, אור מקיף, ואור מקיף לשניהם בשווה}}, שהם 12 אותיות, ויחד עם עניינם הכללי הם 13. | |||
בפרטיות יותר נחלק המקיף עצמו לשלושה מקיפים זה למעלה מזה: [[מוחא סתימאה]] מאיר בו [[שם מ"ה]], עליו [[אויר]] שמאיר בו [[שם ס"ג]] ועליו [[גולגלתא]] שמאיר בו [[שם ע"ב]]. בכל אחד משלושת המקיפים נמצאות כל שלושת הבחינות (הנקראות ג' הויות): אור פנימי, אור מקיף ואור המקיף לשניהם בשווה, ויחד עם השם עצמו (ע"ב, ס"ג או מ"ה) יש באופן פרטי בכל אחד משלושת המקיפים י"ג בחינות. | |||
י"ג מידות הרחמים הם י"ג הבחינות שבמקיף העליון ביותר - הגולגלתא. | |||
==י"ג המדות של מיכה== | ==י"ג המדות של מיכה== | ||
שורה 31: | שורה 39: | ||
==שני שמות הוי"ה== | ==שני שמות הוי"ה== | ||
כהקדמה לי"ג המדות מופיע בפסוק שני שני שמות [[הוי"ה]], וביניהם יש הפסק טעם, כמו שנאמר בזוהר כי | כהקדמה לי"ג המדות מופיע בפסוק שני שני שמות [[הוי"ה]], וביניהם יש הפסק טעם, כמו שנאמר בזוהר כי [[פסיק טעמא בגווייהו]]. ומבואר החילוק בין שני השמות, ששם הראשון הוא שם [[הוי"ה דלעילא]], שם הוי"ה באור אין סוף שלפני ה[[צמצום]], ושם הוי"ה השני הוא שם הוי"ה שבאור ה[[קו]]. וענין "פסיק טעמא בגווייהו" הוא הפסק הצמצום בין [[אור אין סוף]] לאור הקו. | ||
שם הוי"ה הראשון הוא בחינת גילוי אור עליון שלמעלה מההשתלשלות, והוא בחינת רצון העליון, וזהו ענין שמו הגדול, "יהא שמיה רבא מברך וכו'". ושם הוי"ה השני הוא בחינת שם הוי"ה שבהשתלשלות, שאות יו"ד היא חכמה, ואות ה"א [[בינה]] וכו'. ובשם זה שייך פגימה כמו שנאמר בקריאת שמע שעל המיטה, שאם פגמתי באות יו"ד וכו'. | שם הוי"ה הראשון הוא בחינת גילוי אור עליון שלמעלה מההשתלשלות, והוא בחינת רצון העליון, וזהו ענין שמו הגדול, "יהא שמיה רבא מברך וכו'". ושם הוי"ה השני הוא בחינת שם הוי"ה שבהשתלשלות, שאות יו"ד היא חכמה, ואות ה"א [[בינה]] וכו'. ובשם זה שייך פגימה כמו שנאמר בקריאת שמע שעל המיטה, שאם פגמתי באות יו"ד וכו'.שם זה יאיר לעתיד לבוא, שיהיה גילוי ממקום עליון יותר, ונרמז בפסוק "והיה הוי' לי לאלקים", ששם הוי' המאיר עתה על ידי התורה, יחשב לעתיד - רק כ[[שם אלוקים]] לעומת שם הוי' - שיאיר לעתיד לבוא. | ||
וזהו "אור הוי'" האור שלמעלה מ[[סדר השתלשלות]] המאיר לתוך שם הוי'. | |||
עוד מבואר, ששם הוי"ה הראשון הוא בחינת תיקוני הראש, כמו הציץ שהוא בחינת [[רעוא דכל רעוין]], ושם הוי"ה השני הוא בחינת פאות הראש. | עוד מבואר, ששם הוי"ה הראשון הוא בחינת תיקוני הראש, כמו הציץ שהוא בחינת [[רעוא דכל רעוין]], ושם הוי"ה השני הוא בחינת פאות הראש. | ||
השם השני הוא [[שם הוי']] המאיר בזמן הזה שנמשך ונתגלה בעולם על ידי [[מתן תורה]], שאז האיר שם הוי', והיה זה גילוי גדול באין ערוך לעומת ההמשכה האלקית שהייתה בזמן ה[[אבות]] - לפני מתן תורה. כי בזמן [[האבות]] האיר רק שם שד-י, וכמו שכתוב: "וארא אל אברהם אל יצחק ואל יעקב באל שדי ושמי הוי" לא נודעתי להם". | |||
שם שד-י הוא אור מצומצם ומוגבל, וכפירוש חז"ל, "שד-י" - שאמר לעולמו די, כלומר, שמגבלות ה[[נברא|נבראים]] בעולם באים משם שד-י, שהוא למטה לגמרי משם הוי" הבלי-גבול שהתחיל להאיר מזמן מתן תורה ואילך{{הערה|[[תורה אור]] נ. ג', [[אור התורה]] שם, [[ספר הערכים]] בערכו ובהמצוין שם}}. | |||
==תיקון ראשון "א"ל"== | ==תיקון ראשון "א"ל"== | ||
מתיקון הראשון שהוא תיקון [[א"ל]] נמשכים עולמות [[בי"ע]]. וזהו מה שנאמר באדרא רבא (ד' קל"ב ע"א) בעניין תלת עלמין דנפקין מתקונא קדמאה כו'. וזהו לכאורה פליאה גדולה איך יהיה דילוג המדרגה מבחינת י"ג תיקוני דיקנא ד[[אריך אנפין]] | מתיקון הראשון שהוא תיקון [[א"ל]] נמשכים עולמות [[בי"ע]]. וזהו מה שנאמר באדרא רבא (ד' קל"ב ע"א) בעניין תלת עלמין דנפקין מתקונא קדמאה כו'. וזהו לכאורה פליאה גדולה איך יהיה דילוג המדרגה מבחינת י"ג תיקוני דיקנא ד[[אריך אנפין]] אל [[עולם האצילות]] ושיומשך מזה ג' עולמות [[בי"ע]]. אלא הענין הוא משום שאדרבה כדי שיבוא האור עד למטה כל כך בעולמות [[בי"ע]] צריך שיבוא ממקום הנעלה ביותר, כי לעוצם הרוממת יוכל להשפיל את עצמו למטה יותר. וזהו שתיקון זה הוא "מי אל כמוך", שפירושו מי אל כמוך שיוכל לישפל את עצמו כך כל למטה מטה. | ||
המשכה של תיקון א"ל לעולמות [[בי"ע]] היא על ידי שלושת השמות [[א"ל שד"י]], [[א"ל הוי"ה]], [[א"ל אדנ"י]]. ששם [[א"ל שד"י]] ממשיך מתיקון א"ל ל[[עולם הבריאה]], ושם [[א"ל הוי"ה]] ממשיך אל [[עולם היצירה]], ושם [[א"ל אדנ"י]] ממשיך ל[[עולם העשייה]]. | |||
מיקום על פי משנת חסידים: א"ל (מי א"ל כמוך) השערות הסמוכות לאזנים. | |||
==תיקון שביעי "ואמת"== | ==תיקון שביעי "ואמת"== | ||
שורה 56: | שורה 72: | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:ספירות]][[קטגוריה:י"ג מידות הרחמים]] | [[קטגוריה:ספירות]] | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]][[קטגוריה:י"ג מידות הרחמים]] |
עריכות