4,238
עריכות
מ (החלפת טקסט – " רוח " ב־" רוח ") |
|||
(9 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
ב'''מסכת תמורה''' יש 7 פרקים, ו32.5 דפים. | ב'''מסכת תמורה''' יש 7 פרקים, ו32.5 דפים. | ||
על פי מצוות ה[[תורה]], כאשר אדם מקדיש בהמה להקריבה על ה[[מזבח]], יש איסור עליו להמיר את קדושת | על פי מצוות ה[[תורה]], כאשר אדם מקדיש [[בהמה]] להקריבה על ה[[מזבח]], יש איסור עליו להמיר את קדושת ה[[בהמה]] ב[[בהמה]] אחרת, ואם המיר הוא לוקה מלקות, ויש להקריב את שני הבהמות על המזבח, המסכת עוסקת בהלכות השונות הקשורות בדינין אלו. | ||
== ביאורי הרבי == | == ביאורי הרבי == | ||
במסכת מובא | במסכת מובא{{הערה|טז א.}}: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=בשעה שהתלמיד הולך אצל [[רב]]ו ואומר לו למדני [[תורה]], אם מלמדו מאיר עיני שניהם ה'}}. | |||
וב[[רש"י]]] שם: "שאף ה[[רב]] צריך עדיין לימוד ומלמדו הקב"ה". | |||
הרבי מסביר, כי גם מי שהוא "[[עשיר]]" ב[[תורה]], אין לו לחשוב שעיניו כבר מאירות, ואם כן למה לו לטפל בה"רש"?, אלא אדרבה: "אם מלמדו, מאיר עיני שניהם ה'", היינו, ש"מאיר" לא רק את "עיני הרש", אלא "מאיר עיני שניהם", בשוה. | [[הרבי]] מסביר, כי גם מי שהוא "[[עשיר]]" ב[[תורה]], אין לו לחשוב שעיניו כבר מאירות, ואם כן למה לו לטפל בה"{{מונחון|רש|עני}}"?, אלא אדרבה: "אם מלמדו, מאיר עיני שניהם ה'", היינו, ש"מאיר" לא רק את "עיני הרש", אלא "מאיר עיני שניהם", בשוה. | ||
כשם שה"רש" - דקאי על מי שהוא [[עני]] בידיעת התורה בתכלית, שהרי התואר "רש" קאי על מי שאין לו מאומה, | כשם שה"רש" - דקאי על מי שהוא [[עני]] בידיעת התורה בתכלית, שהרי התואר "רש" קאי על מי שאין לו מאומה, כמו שכתוב{{הערה|שמואל-ב יב, ג.}} "ולרש אין כל" - זקוק ל[[הקב"ה]] שיאיר את עיניו, כך ממש גם מי שלפי מצבו עתה הוא "עשיר", שגם הוא זקוק להארת עיניו של הקב"ה. | ||
הרבי מוסיף, כי באמת לאמיתו, הרחמנות על ה"עשיר" גדולה יותר מהרחמנות על ה"רש": | הרבי מוסיף, כי באמת לאמיתו, הרחמנות על ה"עשיר" גדולה יותר מהרחמנות על ה"רש": | ||
שורה 17: | שורה 18: | ||
ידוע מ"ש בספרי מוסר על לשון רז"ל{{הערה|ראה קה"ר פ"א, יג. פ"ג, יו"ד. [[רמב"ן]] ורבינו בחיי ס"פ חיי שרה. שערי תשובה לרבינו יונה ב, כז. מנוה"מ להר"י אלנקווה חלק ד' פי"ד ע' 250.}}. "מי שיש לו מנה רוצה מאתיים, מאתיים רוצה ארבע מאות" - שעפ"ז נמצא, שתאוותו של מי ש"יש לו מאתיים" (ש"רוצה ארבע מאות", מאתיים יותר על מה שיש לו) היא כפולה מתאוותו של מי ש"יש לו מנה" (שאינו רוצה אלא מאתיים, מאה יותר על מה שיש לו). | ידוע מ"ש בספרי מוסר על לשון רז"ל{{הערה|ראה קה"ר פ"א, יג. פ"ג, יו"ד. [[רמב"ן]] ורבינו בחיי ס"פ חיי שרה. שערי תשובה לרבינו יונה ב, כז. מנוה"מ להר"י אלנקווה חלק ד' פי"ד ע' 250.}}. "מי שיש לו מנה רוצה מאתיים, מאתיים רוצה ארבע מאות" - שעפ"ז נמצא, שתאוותו של מי ש"יש לו מאתיים" (ש"רוצה ארבע מאות", מאתיים יותר על מה שיש לו) היא כפולה מתאוותו של מי ש"יש לו מנה" (שאינו רוצה אלא מאתיים, מאה יותר על מה שיש לו). | ||
על דרך זה מצינו בנוגע ללימוד התורה ולעניני [[קדושה]] בכלל, ובלשון [[אדמו"ר הזקן]]{{הערה|תניא [[אגרת הקודש - סימן ב]] (קג, ב).}} - "וכל הקרוב אל ה' ביתר שאת והגבה למעלה מעלה צריך להיות יותר שפל | על דרך זה מצינו בנוגע ללימוד התורה ולעניני [[קדושה]] בכלל, ובלשון [[אדמו"ר הזקן]]{{הערה|תניא [[אגרת הקודש - סימן ב]] (קג, ב).}} - "וכל הקרוב אל ה' ביתר שאת והגבה למעלה מעלה צריך להיות יותר שפל רוח למטה מטה", כמו שכתוב{{הערה|וישלח לב, יא.}} "קטנתי מכל החסדים". | ||
ובנוגע לעניננו: כיון ש[[הקב"ה]] קירב יותר את ה"עשיר", ויודע הוא יותר יוקר התורה - אזי מרגיש יותר מה שעדיין חסר לו בזה, ומרגיש שעל ידי "כחו ועוצם ידו"{{הערה|על פיעקב ח, יז.}} לא יוכל להגיע לכך{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/tm/15/10/89&search=%d7%aa%d7%9e%d7%95%d7%a8%d7%94 תורת מנחם חלק ט"ו עמ' 89].}} | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=34&daf=2&format=pdf מסכת תמורה] {{הב}} | *[http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=34&daf=2&format=pdf מסכת תמורה] {{הב}} |
עריכות