30,874
עריכות
מ (החלפת טקסט – "ז"ל" ב־"") |
אין תקציר עריכה |
||
(25 גרסאות ביניים של 12 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''דומם צומח חי מדבר''' (ר"ת: '''דצח"מ''') הם ארבע דרגות כלליות בנבראים. שכללות הנבראים בעולמות מתחלקים לארבע דרגות אלו, הן בנבראים הגשמיים, והן ברוחניות. | '''דומם צומח חי מדבר''' (ר"ת: '''דצח"מ'''){{הערה|'''מקור לערך''' - קטעים מהתוועדות שבת-קודש פרשת ראה, מברכים החודש וערב ראש-חודש אלול ה'תשי"ד.'תורת-מנחם – התוועדויות' תשי"ד חלק שלישי (יב) עמ' 182-173 – בלתי מוגה}} הם ארבע דרגות כלליות בנבראים. שכללות הנבראים בעולמות מתחלקים לארבע דרגות אלו, הן בנבראים הגשמיים, והן ברוחניות. | ||
[[קובץ:ברוזים.JPG|שמאל|ממוזער|250px|ברוזים - חי]] | |||
מבואר כי ארבע דרגות אלו נחלקות זו מזו בדרגת החיות שבהם. שהחיות ב[[דומם]] היא המועטת ביותר, ובצומח החיות היא רבה יותר, ויותר מזה בחי, ויותר מזה במדבר. | |||
החילוק שבין חי למדבר יובן שבחינת החי קרובה לבחינת הצומח, מה שכאין במדבר. שבדרגת החי, אף על פי שיש לה [[נפש]] חיונית המחיה אותה, הרי שנפש זו יצאה יחד עם הגוף, כמו שיצא הצומח, שה[[חומר]] וה[[צורה]] יצאו שניהם כאחד לפי שקרובים הם. מה שאין כן בבחינת ה[[מדבר]], שה[[גוף]] שלו התהווה מהארץ בבחינת [[דומם]], ואחר כך נתלבשה בו נפש מלמעלה. | |||
החילוק שבין חי למדבר יובן שבחינת החי קרובה לבחינת הצומח, מה שכאין במדבר. שבדרגת החי, אף על פי שיש לה נפש חיונית המחיה אותה, הרי שנפש זו יצאה יחד עם הגוף, כמו שיצא הצומח, שה[[חומר]] וה[[צורה]] יצאו שניהם כאחד לפי שקרובים הם. מה שאין כן בבחינת ה[[מדבר]], | |||
==במשכן ובמקדש== | ==במשכן ובמקדש== | ||
שורה 11: | שורה 11: | ||
ארבע דרגות דצח"מ הם כנגד הספירות. ש[[דומם]] הוא כנגד ספירת ה[[מלכות]], [[צומח]] הוא כנגד ה[[מידות]], [[חי]] הוא כנגד ספירת [[בינה]], ו[[מדבר]] הוא כנגד ספירת ה[[חכמה]]. | ארבע דרגות דצח"מ הם כנגד הספירות. ש[[דומם]] הוא כנגד ספירת ה[[מלכות]], [[צומח]] הוא כנגד ה[[מידות]], [[חי]] הוא כנגד ספירת [[בינה]], ו[[מדבר]] הוא כנגד ספירת ה[[חכמה]]. | ||
דומם הוא כנגד ספירת המלכות, שמלכות ענינה הוא [[אותיות]] והם בבחינת דומם. | [[דומם]] הוא כנגד ספירת המלכות, שמלכות ענינה הוא [[אותיות]] והם בבחינת דומם. | ||
דרגת ה[[צומח]] היא כנגד ה[[מידות]], שאף הם צומחות וגדלות על ידי ה[[מוחין]], ויש בהם קטנות וגדלות. | דרגת ה[[צומח]] היא כנגד ה[[מידות]], שאף הם צומחות וגדלות על ידי ה[[מוחין]], ויש בהם קטנות וגדלות. | ||
דרגת ה[[חי]] היא כנגד ספירת ה[[בינה]]. | דרגת ה[[חי]] היא כנגד ספירת ה[[בינה]]. | ||
==הדרגות== | ==הדרגות== | ||
===דומם=== | ===דומם=== | ||
דומם מתייחס לכל החפצים הקיימים בעולם שהינם דוממים. | [[דומם]] מתייחס לכל החפצים הקיימים בעולם שהינם דוממים. | ||
ב[[תורת החסידות]] מבואר מעלת | ב[[תורת החסידות]] מבואר מעלת ה[[דומם]] בכך שלפי הכלל הידוע שכל הגבוה יותר נופל נמוך יותר, ממילא הדומם, שהוא הדרגה הכי נמוכה, שורשו גבוה עוד יותר מהמדבר, לכן הצומח, חי, ומדבר ניזונים מהדומם. | ||
[[עולם | [[עולם העשייה]] נקרא בשם דומם, שגם החיות הרוחנית של עולם העשייה נקרא בשם [[גשמיות]] מאחר שהוא כח להחיות את הגשמיות, וכמאמר חז"ל: "אין לך עשב מלמטה שאין לו מזל מלמעלה", ולכן גם הכח הרוחני של עולם העשייה בכללו נקרא בשם דומם. | ||
===צומח=== | ===צומח=== | ||
[[קובץ:דשא.JPG|שמאל|ממוזער|250px|צומח]] | |||
צומח מתייחס לכל הצומח הקיים בעולם. מין הצומח הוא כנגד [[עולם היצירה]]. | צומח מתייחס לכל הצומח הקיים בעולם. מין הצומח הוא כנגד [[עולם היצירה]]. | ||
===חי=== | ===חי=== | ||
חי מתייחס לכל היצורים החיים הקיימים בעולם, שאינם מדברים בשפת בני האדם (חיות, בהמות ועופות). המין החי הוא כנגד [[עולם הבריאה]]. | חי מתייחס לכל היצורים החיים הקיימים בעולם, שאינם מדברים בשפת בני האדם (חיות, בהמות ועופות). המין החי הוא כנגד [[עולם הבריאה]]. | ||
===מדבר=== | ===מדבר=== | ||
מְדַבֵּר מתייחס לכלל המין האנושי. מעלת מין המדבר על מין החי הוא שהולך בקומה זקופה, היינו שהראש (מוחין) הוא למעלה מהלב (מידות), ולכן אצלו שייך ענין של "מוח שליט על הלב", מה שאין כן | מְדַבֵּר מתייחס לכלל המין האנושי. מעלת מין המדבר על מין החי הוא שהולך בקומה זקופה, היינו שהראש (מוחין) הוא למעלה מהלב (מידות), ולכן אצלו שייך ענין של "מוח שליט על הלב", מה שאין כן ב[[בהמה]] שהמוחין כפופים למידות. | ||
לגבי השאלה מדוע נקרא האדם על שם מעלת הדיבור ולא על שם מעלת השכל (שהרי גם בבעלי חיים יש דיבור{{דרוש מקור}})?, נראה לומר שדיבור באדם בא כעניין '''תקשורתי'''. כלומר, בדיבור אמיתי מעוניין האדם לשתף שכלו או מדותיו גם ללא רווח אנוכי וישיר. עצם '''השיתוף''' והתקשרות הוא מבוקש '''בפני עצמו''' - ואת זה אין בבעלי חיים. | |||
כמו כן מפני שהאדם הולך בקומה זקופה, ביכולתו לראות את השמים, היינו להבין ולהרגיש את מעלת הרוחניות על הגשמיות. | כמו כן מפני שהאדם הולך בקומה זקופה, ביכולתו לראות את השמים, היינו להבין ולהרגיש את מעלת הרוחניות על הגשמיות. | ||
שורה 33: | שורה 37: | ||
מעלתו של המדבר - האדם, נגזרת גם משמו - מלשון "אדמה לעליון", היינו שהאדם דומה ומשתלשל מבחינת אדם העליון, ומעלתו ושלימותו האמיתית היא בהתכללות והתבטלות לאלוקות. | מעלתו של המדבר - האדם, נגזרת גם משמו - מלשון "אדמה לעליון", היינו שהאדם דומה ומשתלשל מבחינת אדם העליון, ומעלתו ושלימותו האמיתית היא בהתכללות והתבטלות לאלוקות. | ||
בתורת החסידות | בספר הכוזרי מבואר כי קיימת דרגא נוספת בסוג המדבר, וההפרדה הזאת הינה הפרדה אלוקית. עניין זה מבואר בהרחבה בתורת החסידות, המבארת את מעלתו של היהודי בכך שיש לו (בנוסף לנפשו הבהמית, גם) [[נשמה]] אלוקית, בשונה מהגויים להם יש רק נשמה בהמית. | ||
==לקריאה נוספת== | |||
[[אדמו"ר הריי"צ]], מאמר שאו ידיכם קודש [[תרפ"ז]] | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[https://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/5802743/jewish/Still-Life-Domem.htm דומם - מבט פנימי]''', מתוך הספר 'אנשי המילה' {{בית חבד}} (אנגלית) | |||
[[קטגוריה: | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:טבע הבריאה]] |
עריכות