1,689
עריכות
מאין תקציר עריכה |
|||
שורה 19: | שורה 19: | ||
סיבה נוספת היא כדי שבכל יום יאמר אדם מקרא, משנה, ותלמוד{{הערה|ראה שו"ע אורח חיים סימן נ'}}. '''מקרא''' - פר' התמיד, '''משנה''' - פר' "איזהו מקומן", '''תלמוד'''{{הערה|ברייתא דרבי ישמעאל נחשבת אמנם כמדרש, אך מקובל שגם מדרש נחשב כתלמוד}} - ברייתא ד[[רבי ישמעאל]]. | סיבה נוספת היא כדי שבכל יום יאמר אדם מקרא, משנה, ותלמוד{{הערה|ראה שו"ע אורח חיים סימן נ'}}. '''מקרא''' - פר' התמיד, '''משנה''' - פר' "איזהו מקומן", '''תלמוד'''{{הערה|ברייתא דרבי ישמעאל נחשבת אמנם כמדרש, אך מקובל שגם מדרש נחשב כתלמוד}} - ברייתא ד[[רבי ישמעאל]]. | ||
אך [[אדמו"ר הזקן]] אומר{{הערה|[[תניא]], אגרת התשובה, פרק י"ט}} שאין זה הטעם האמתי לאמירת איזהו מקומן, אלא שבאיזהו מקומן יש טעם מיוחד ופנימי אחר ששכל האדם אינו יכול להבינו ולהשיגו, ומקורו בחכמה דאלוקות שלמעלה מהבנה והשגה. | אך [[אדמו"ר הזקן]] אומר{{הערה|[[תניא]], אגרת התשובה, פרק י"ט{{הבהרה|אין פרק י"ט באגרת התשובה}}}} שאין זה הטעם האמתי לאמירת איזהו מקומן, אלא שבאיזהו מקומן יש טעם מיוחד ופנימי אחר ששכל האדם אינו יכול להבינו ולהשיגו, ומקורו בחכמה דאלוקות שלמעלה מהבנה והשגה. | ||
ישנה מסורת שמשניות אלו הם [[הלכה למשה מסיני]] והם בדיוק בלשון שאמר [[משה רבנו]]{{הערה|תפארת ישראל על משנה ג' אות כ"ד}}. הבסיס למסורת זו הוא בכך שמקום האכילה של [[קדשי קדשים]], שהוא ב[[העזרה|עזרה]] בלבד, מתואר במשנה כ"לפנים מן הקלעים". הקלעים, הם אלו שקבעו את גבולות חצר המשכן ב[[המשכן|משכן]] שבמדבר, ולכן יש אומרים שזהו סימן שהפרק הוא מתקופה זו. | ישנה מסורת שמשניות אלו הם [[הלכה למשה מסיני]] והם בדיוק בלשון שאמר [[משה רבנו]]{{הערה|תפארת ישראל על משנה ג' אות כ"ד}}. הבסיס למסורת זו הוא בכך שמקום האכילה של [[קדשי קדשים]], שהוא ב[[העזרה|עזרה]] בלבד, מתואר במשנה כ"לפנים מן הקלעים". הקלעים, הם אלו שקבעו את גבולות חצר המשכן ב[[המשכן|משכן]] שבמדבר, ולכן יש אומרים שזהו סימן שהפרק הוא מתקופה זו. |
עריכות