8,502
עריכות
מ (החלפת טקסט – "בבא קמא " ב־"בבא קמא ") |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(4 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
===רקע=== | ===רקע=== | ||
בעבר, היו קשיים לעשות מקווה לטבילה, כך שהמים בתוכו יהיו חמים. הטבילה התקיימה לרוב ב[[מעיין|מעיינות]], מסיבות שונות, הקשורות לכשרות המקווה{{הערה|ראה שו"ת דברי יציב חלק יורה דיעה.}}, ובעיקר מסיבות של מגבלות טכניות. בין השאר מכיוון שהיו מקומות רבים שבהם לא היו מי [[גשם|גשמים]], וממילא לא | בעבר, היו קשיים לעשות מקווה לטבילה, כך שהמים בתוכו יהיו חמים. הטבילה התקיימה לרוב ב[[מעיין|מעיינות]], מסיבות שונות, הקשורות לכשרות המקווה{{הערה|ראה שו"ת דברי יציב חלק יורה דיעה.}}, ובעיקר מסיבות של מגבלות טכניות. בין השאר מכיוון שהיו מקומות רבים שבהם לא היו מי [[גשם|גשמים]], וממילא לא הייתה אפשרות לבנות מקווה על ידי מי גשמים שנוזלים ישירות לתוך המקווה. כמובן שלא הייתה קיימת אפשרות לחמם את מי המעיין (שמתחלפים באופן קבוע), והטבילה התקיימה לרוב במים קרים. | ||
רבים ממנהיגי היהדות באירופה הצפונית, (באיזורים הקרים), רצו שהמים שבמקווה יהיו נעימים לטבילה, כדי שנשים לא תימנענה מלטבול במקווה, וכן לאפשר לנשים לבצע את פעולת הטבילה במתינות, על מנת שיוכלו לשהות במקווה בנחת, ולפשוט את קמטי הגוף, כמובא בהלכה, כדי שהטבילה תהיה מהודרת וכשרה לפי כל הדיעות. | רבים ממנהיגי היהדות באירופה הצפונית, (באיזורים הקרים), רצו שהמים שבמקווה יהיו נעימים לטבילה, כדי שנשים לא תימנענה מלטבול במקווה, וכן לאפשר לנשים לבצע את פעולת הטבילה במתינות, על מנת שיוכלו לשהות במקווה בנחת, ולפשוט את קמטי הגוף, כמובא בהלכה, כדי שהטבילה תהיה מהודרת וכשרה לפי כל הדיעות. | ||
שורה 26: | שורה 26: | ||
גדולי הפוסקים התייחסו להלכות השונות בהלכות מקוואות, הנלמדות מסוג מקווה זה, שאותו התקין בעל התניא, מגדולי הפוסקים המפורסמים. | גדולי הפוסקים התייחסו להלכות השונות בהלכות מקוואות, הנלמדות מסוג מקווה זה, שאותו התקין בעל התניא, מגדולי הפוסקים המפורסמים. | ||
*המים שנכנסים לחבית מהמעיין, נכנסים אליה דרך חורים קטנים שבחבית, ושם הם גם מתחלפים, למים נקיים אחרים במשך הזמן. לכאורה, ישנה בכך בעיה הלכתית, שהרי אסור שמי מקווה יהיו "זוחלין" כלומר שהם יוצאים ממנו למקום אחר, וכאמור,{{ציטוטון|אין מקווה מטהר אלא ב{{מונחון|אשבורן|מים מכונסים}}}}. למרות שהמים בחבית זו יוצאים מהחורים הקטנים שבה, כשרה חבית זו לטבילה, מכיוון שהזחילה הינה "זחילה שאינה ניכרת". מכאן נראה כי ההלכה היא כדעתו של [[הרשב"א]],{{הערה|מובא בתשב"ץ חלק א' סימן י"ז}} שפוסק שפסול "זוחלין" הוא רק בנקב גדול הגורם למים לזחול "זחילה ניכרת" במהירות כנהר, אך לא בסדק קטן.{{הערה|שו"ת צמח צדק יורה דעה סימן קע"ו, וסימן קסד, א}} | *המים שנכנסים לחבית מהמעיין, נכנסים אליה דרך חורים קטנים שבחבית, ושם הם גם מתחלפים, למים נקיים אחרים במשך הזמן. לכאורה, ישנה בכך בעיה הלכתית, שהרי אסור שמי מקווה יהיו "זוחלין" כלומר שהם יוצאים ממנו למקום אחר, וכאמור,{{ציטוטון|אין מקווה מטהר אלא ב{{מונחון|אשבורן|מים מכונסים}}}}. למרות שהמים בחבית זו יוצאים מהחורים הקטנים שבה, כשרה חבית זו לטבילה, מכיוון שהזחילה הינה "זחילה שאינה ניכרת". מכאן נראה כי ההלכה היא כדעתו של [[הרשב"א]],{{הערה|מובא בתשב"ץ חלק א' סימן י"ז}} שפוסק שפסול "זוחלין" הוא רק בנקב גדול הגורם למים לזחול "זחילה ניכרת" במהירות כנהר, אך לא בסדק קטן.{{הערה|שו"ת צמח צדק יורה דעה סימן קע"ו, וסימן קסד, א}} | ||
*דופני המקווה נאחזים על ידי מסמרי ברזל המעמידים את קרקעית המקווה במקומה. בימינו, התחבטו הפוסקים האם מותר לייצר מקווה המורכב מ[[בטון]] שבו ישנם גם חלקי ברזל המחזקים את דופני המקווה. השאלה היא האם אין בכך חיסרון ב"הוייתו על ידי טהרה" - על מקווה להיעשות על ידי דברים שאינם מקבלים טומאה, ו[[ברזל]] הוא מהכלים שמקבלים טומאה גם אם אין להם בית קיבול. מהמקווה של הבעל התניא נראה לכאורה, כי כאשר | *דופני המקווה נאחזים על ידי מסמרי [[ברזל]] המעמידים את קרקעית המקווה במקומה. בימינו, התחבטו הפוסקים האם מותר לייצר מקווה המורכב מ[[בטון]] שבו ישנם גם חלקי [[ברזל]] המחזקים את דופני המקווה. השאלה היא האם אין בכך חיסרון ב"הוייתו על ידי טהרה" - על מקווה להיעשות על ידי דברים שאינם מקבלים טומאה, ו[[ברזל]] הוא מהכלים שמקבלים טומאה גם אם אין להם בית קיבול. מהמקווה של הבעל התניא נראה לכאורה, כי כאשר ה[[ברזל]] רק מחזק ומעמיד את דופני המקווה במקומם (אך הוא לא הדופן עצמו) אין בעיה של "הוויתו על ידי טהרה"{{הערה|מקווה מים חלק א' עמ' ק"ס.}}. | ||
==תקנות הצמח צדק מליובאוויטש== | ==תקנות הצמח צדק מליובאוויטש== | ||
שורה 33: | שורה 33: | ||
==כיום== | ==כיום== | ||
כיום, עם התפתחות הטכנולוגיה, שיטה זו של | כיום, עם התפתחות הטכנולוגיה, שיטה זו של אדמו"ר הזקן אינה נצרכת, שהרי ניתן להתקין בתוך המקווה עצמו מערכת חימום שמחממת את המים, מבלי לפסול אותם, המים אינם נכנסים לתוך כלי ואינם [[מים שאובים]]. | ||
בחסידות חב"ד, התקין רבי [[שלום דובער שניאורסון]], האדמו"ר החמישי בשושלת, [[מקווה חב"ד|תקנה אחרת]] שמטרתה לבנות מקווה שגם יוכלו לחמם אותו, גם להחליף את מימיו, וגם שלא תהיה בעיה של התערבות המים השאובים [[השקה|המושקים]] ב[[מי הגשמים]] זה בזה, וזאת על ידי תקנת ה"[[בור על גבי בור]]", לפיה בור הטבילה עומד על גבי בור מי הגשמים התחתון, כך שהמים מושקים באופן מהודר ביותר, מבלי שהם מתערבים זה בזה. | בחסידות חב"ד, התקין רבי [[שלום דובער שניאורסון]], האדמו"ר החמישי בשושלת, [[מקווה חב"ד|תקנה אחרת]] שמטרתה לבנות מקווה שגם יוכלו לחמם אותו, גם להחליף את מימיו, וגם שלא תהיה בעיה של התערבות המים השאובים [[השקה|המושקים]] ב[[מי הגשמים]] זה בזה, וזאת על ידי תקנת ה"[[בור על גבי בור]]", לפיה בור הטבילה עומד על גבי בור מי הגשמים התחתון, כך שהמים מושקים באופן מהודר ביותר, מבלי שהם מתערבים זה בזה. | ||
שורה 40: | שורה 40: | ||
*הרב ירמיה כ"ץ, '''מקווה מים''', חלק א', "מקווה על פי תקנות בעל התניא". | *הרב ירמיה כ"ץ, '''מקווה מים''', חלק א', "מקווה על פי תקנות בעל התניא". | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*הרב [[שלום דובער לוין]], [http://www.chabadlibrary.org/books/pdf/mkvh.pdf תיקוני מקוואות לפי תקנות רבותינו], תקנות המקווה והוראות | *הרב [[שלום דובער לוין]], [http://www.chabadlibrary.org/books/pdf/mkvh.pdf תיקוני מקוואות לפי תקנות רבותינו], תקנות המקווה והוראות אדמו"רי חב"ד {{PDF}}. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מקווה|*]] | [[קטגוריה:מקווה|*]] | ||
עריכות