19,178
עריכות
מ (החלפת טקסט – ".ו" ב־". ו") |
מ (החלפת טקסט – "”" ב־""") |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:פאר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב אליהו פאר]] | [[קובץ:פאר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב אליהו פאר]] | ||
הרב '''אליהו פאר''' המכונה ר' אלי, נולד בשנת [[ | הרב '''אליהו פאר''' המכונה ר' אלי, נולד בשנת [[תר"מ]] לערך, לאביו הרב משה שנמנה על הקהילה הליטאית. את בניו חינך ר' משה בדרכו הוא, אולם למורת רוחו, ר' אלי בימי בחרותו התקרב לחב"ד והתקשר בלב ונפש ל[[אדמו"ר הרש"ב]]. ארבעת אחיו למדו בישיבות ליטאיות ואמו הייתה לועגת לו: “אלי אלי לך לחסידים העמ'ארצים שלך". ר' אלי לא נרתע מהלעג והמשיך לדבוק בדרכי החסידות. | ||
הקפדה יתירה על כל מנהג והידור, היתה אצלו כאורח חיים, כך גם הקפיד כל השנים על טבילה במקווה לפני תפילת שחרית. | הקפדה יתירה על כל מנהג והידור, היתה אצלו כאורח חיים, כך גם הקפיד כל השנים על טבילה במקווה לפני תפילת שחרית. | ||
ר' אלי פאר היה חסיד ומקושר בלב ונפש לשלושה מרבותינו נשיאינו. אדמו"ר | ר' אלי פאר היה חסיד ומקושר בלב ונפש לשלושה מרבותינו נשיאינו. אדמו"ר הרש"ב, [[אדמו"ר הריי"צ]] ו[[הרבי]] מה"מ. בתחילת חודש טבת תשכ"ג נפטר. | ||
==המהפיכה הקומוניסטית== | ==המהפיכה הקומוניסטית== | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
התקרב פסח ורעייתו של ר' אלי פאר ביקשה להביא לו מצות לבית הסוהר. היא הגיעה לבניין בו נכלא ולתדהמתה נעצרה אף היא. היא היתה עצורה זמן קצר ושוחררה. | התקרב פסח ורעייתו של ר' אלי פאר ביקשה להביא לו מצות לבית הסוהר. היא הגיעה לבניין בו נכלא ולתדהמתה נעצרה אף היא. היא היתה עצורה זמן קצר ושוחררה. | ||
ערב פסח. ר' אלי ור' [[ברוך שיפרין]] נמצאים בתאים צמודים, ושניהם מחליטים החלטה ברורה ופשוטה כי לא יאכלו חמץ בפסח. הם ידעו את פירושה של החלטה שכזו בסיכון חייהם. כאשר הגיע לחם ביום הראשון של פסח, שמע ר' ברוך שיפרין דרך הקיר את תשובת חמיו כשהוא עונה בקול ברור ובוטח: “אינני צריך לחם כי אצלינו פסח היום! | ערב פסח. ר' אלי ור' [[ברוך שיפרין]] נמצאים בתאים צמודים, ושניהם מחליטים החלטה ברורה ופשוטה כי לא יאכלו חמץ בפסח. הם ידעו את פירושה של החלטה שכזו בסיכון חייהם. כאשר הגיע לחם ביום הראשון של פסח, שמע ר' ברוך שיפרין דרך הקיר את תשובת חמיו כשהוא עונה בקול ברור ובוטח: “אינני צריך לחם כי אצלינו פסח היום!" | ||
החוקרים האכזריים תבעו מר' אלי לדעת באלו בתים הוא הניח קופות צדקה, ומאלו חסידים קיבל דרך הדואר תרומות לישיבה, מי היה אחראי עליו, ולמי העביר את הכספים המיועדים לישיבה, ומי ניהלו את הישיבה. כיון שר' אלי לא רצה להפליל את חבריו, אף לא במחיר קשה, הוא עונה קשות. | החוקרים האכזריים תבעו מר' אלי לדעת באלו בתים הוא הניח קופות צדקה, ומאלו חסידים קיבל דרך הדואר תרומות לישיבה, מי היה אחראי עליו, ולמי העביר את הכספים המיועדים לישיבה, ומי ניהלו את הישיבה. כיון שר' אלי לא רצה להפליל את חבריו, אף לא במחיר קשה, הוא עונה קשות. | ||
שורה 34: | שורה 34: | ||
==יציאה מרוסיה== | ==יציאה מרוסיה== | ||
ר' אלי פאר חיי דחקות, כיון שעבודה מסודרת היתה כרוכה בחילול שבת. ר' אלי התפרנס בדוחק מייצור ומכירת גרביים בלבד. לר' אלי היה קשה מאוד לחיות תחת שילטון אשר רומס ביד קשה כל מי ששומר מצוות ובפרט את חסידי | ר' אלי פאר חיי דחקות, כיון שעבודה מסודרת היתה כרוכה בחילול שבת. ר' אלי התפרנס בדוחק מייצור ומכירת גרביים בלבד. לר' אלי היה קשה מאוד לחיות תחת שילטון אשר רומס ביד קשה כל מי ששומר מצוות ובפרט את חסידי חב"ד, לכן החליט שהוא רוצה לעזוב את ברית המועצות ולהגיע לארץ הקודש. | ||
במשך שלוש שנים עמל על השגת ויזה לארץ ישראל שהייתה נתונה תחת שילטון בריטי, שהקשה מאוד על יהודים להיכנס לישראל. ומאידך היה עליו לקבל אישור משלטונות ברית המועצות לצאת את המדינה. | במשך שלוש שנים עמל על השגת ויזה לארץ ישראל שהייתה נתונה תחת שילטון בריטי, שהקשה מאוד על יהודים להיכנס לישראל. ומאידך היה עליו לקבל אישור משלטונות ברית המועצות לצאת את המדינה. | ||
שורה 48: | שורה 48: | ||
==ב[[ארץ הקודש]]== | ==ב[[ארץ הקודש]]== | ||
עם הגיעו ארצה החל לכתוב תדיר | עם הגיעו ארצה החל לכתוב תדיר לאדמו"ר הריי"צ, ואף זכה לקבל תשובות רבות ומפורטות. | ||
הקשיים האישיים לא מנעו ממנו לפעול עם הכלל כדי שיקיימו את הוראות הרבי כמו [[תקנת חת"ת|חת"ת]] וכדומה. ר' אלי ביקש מהמתפללים בבית כנסת ‘קהל חסידים' בו התפלל כי יאמרו תהילים לפי השיעור היומי בציבור לאחר תפילת שחרית. אולם המתפללים סירבו תוך שהם מתרצים כי את שיעור התהילים היומי אומרים הם ביחידות במהלך היום. | הקשיים האישיים לא מנעו ממנו לפעול עם הכלל כדי שיקיימו את הוראות הרבי כמו [[תקנת חת"ת|חת"ת]] וכדומה. ר' אלי ביקש מהמתפללים בבית כנסת ‘קהל חסידים' בו התפלל כי יאמרו תהילים לפי השיעור היומי בציבור לאחר תפילת שחרית. אולם המתפללים סירבו תוך שהם מתרצים כי את שיעור התהילים היומי אומרים הם ביחידות במהלך היום. | ||
על כך ענה לו | על כך ענה לו אדמו"ר הריי"צ: הנה חילוק גדול הוא בין אמירת תהילים ביחיד לאמירה בציבור ועניין אחר לגמרי הוא, ישתדל בדרכי נועם לפעול אצלם כי ינהיגו דבר אמירת תהילים בכל יום כפי שנחלק לימי החודש, אחר התפילה שחרית בציבור דווקא. | ||
כמו בברית המועצות כך גם בארץ הקודש פעל במסירות רבה עבור ענייני חסידות. מכיוון שלא היה בנמצא להשיג שיחות ומאמרים, פנה | כמו בברית המועצות כך גם בארץ הקודש פעל במסירות רבה עבור ענייני חסידות. מכיוון שלא היה בנמצא להשיג שיחות ומאמרים, פנה לאדמו"ר הריי"צ בבקשה לקבל העתקים משיחות ומאמרים בכדי להפיצם. בראש חודש אייר ה'ת"ש מלייקווד שבארצות הברית שלח לו אדמו"ר הריי"צ מכתב, בו הוא מודיע כי בעתיד יישלחו לו שיחות ומאמרים. | ||
בו ביום כתב | בו ביום כתב אדמו"ר הריי"צ מכתב להרב [[אברהם פריז]] שהתעסק בהדפסת המאמרים ושיחות, כי מכאן ולהבא צריך הוא לשלוח שיחות ומאמרים לר' אלי פאר עבור תל אביב. | ||
==מקושר לרבי שליט"א== | ==מקושר לרבי שליט"א== | ||
כשהסתלק | כשהסתלק אדמו"ר הריי"צ התקשר בחבלי עבותות אהבה לרבי מלך המשיח, אליו כתב הרבה וקיבל מענות. בשנת תשי"ב ביקש לעבור דירה ועל כך שאל את הרבי - האם לעבור לספריא דהיינו [[כפר חב"ד]], ל[[ירושלים]] או בתוך [[תל אביב]]. הרבי ענה לו שיעבור למקום בו יסתדר בפרנסה. ואם אין הבדל “הנה לדעתי טוב יותר בספריא". הוא אכן עשה כך, וביחד עם זוגתו עבר בשנת תשט"ו לכפר חב"ד, שם חי את שנותיו האחרונות. | ||
==פטירתו== | ==פטירתו== | ||
ב[[א' טבת]] [[תשכ"ג]] נפטר ר' אלי. את ביתו בו התגורר בשנים האחרונות, הוריש למוסדות החינוך בכפר | ב[[א' טבת]] [[תשכ"ג]] נפטר ר' אלי. את ביתו בו התגורר בשנים האחרונות, הוריש למוסדות החינוך בכפר חב"ד. | ||
*חתנו, הרב [[ברוך שיפרין]]. | *חתנו, הרב [[ברוך שיפרין]]. |
עריכות