19,210
עריכות
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
||
שורה 10: | שורה 10: | ||
בילדותו למד ב'[[חיידר]]' המקומי ובנערותו נשלח ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]], שם למד בין השנים [[תרע"ו]] ו[[תרע"ז]] וטיפס במהירות במעלות התורה, היראה והחסידות עד שנחשב לאחד ממצוייני התלמידים. | בילדותו למד ב'[[חיידר]]' המקומי ובנערותו נשלח ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]], שם למד בין השנים [[תרע"ו]] ו[[תרע"ז]] וטיפס במהירות במעלות התורה, היראה והחסידות עד שנחשב לאחד ממצוייני התלמידים. | ||
לישיבה בליובאוויטש הביא אותו הרב [[יעקב לנדא]] שכיהן אז כרבה של קורניץ. | לישיבה בליובאוויטש הביא אותו הרב [[יעקב לנדא]] שכיהן אז כרבה של קורניץ. לאחר מכן נדד עם הישיבה לקרעמנצ'וג ומשם לחרקוב ולרוסטוב. | ||
לאחר שמחת תורה [[תרפ"ד]], בהיותו כבן עשרים, החל ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים רוסטוב|'תומכי תמימים']] המרכזית שעברה באותם ימים ל[[רוסטוב]]. באותה תקופה זכה להיות [[חוזר|מה'חוזרים']] הראשיים של [[אדמו"ר הריי"צ]]. | לאחר שמחת תורה [[תרפ"ד]], בהיותו כבן עשרים, החל ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים רוסטוב|'תומכי תמימים']] המרכזית שעברה באותם ימים ל[[רוסטוב]]. באותה תקופה זכה להיות [[חוזר|מה'חוזרים']] הראשיים של [[אדמו"ר הריי"צ]]. | ||
שורה 18: | שורה 18: | ||
מאוחר יותר, כיהן שנים אחדות כראש ישיבת [[תומכי תמימים יקטרינוסלב]] (דנייפרפטרובסק), יחד עם הרב [[מרדכי צבי חריטונוב]]. | מאוחר יותר, כיהן שנים אחדות כראש ישיבת [[תומכי תמימים יקטרינוסלב]] (דנייפרפטרובסק), יחד עם הרב [[מרדכי צבי חריטונוב]]. | ||
כשנסגרה הישיבה, המשיך ר' בערל בנדודיו בין הסניפים המחתרתיים של הישיבות השונות. | כשנסגרה הישיבה, המשיך ר' בערל בנדודיו בין הסניפים המחתרתיים של הישיבות השונות. | ||
בשנת [[תרצ"ה]] הצליח ר' דובער לצאת מברית המועצות לפולין, שם נתמנה לבוחן כללי ומנהל רוחני בישיבת [[תומכי תמימים אוטווצק]]. כחמש שנים היה מראשי הישיבה ומנהליה, ובמסגרת תפקידו המיוחד בחן מידי פעם את [[תמים|התמימים]]. | בשנת [[תרצ"ה]] הצליח ר' דובער לצאת מברית המועצות לפולין, שם נתמנה לבוחן כללי ומנהל רוחני בישיבת [[תומכי תמימים אוטווצק]]. כחמש שנים היה מראשי הישיבה ומנהליה, ובמסגרת תפקידו המיוחד בחן מידי פעם את [[תמים|התמימים]]. | ||
שורה 32: | שורה 32: | ||
==על המוקד== | ==על המוקד== | ||
במהלך חודשי חורף [[תש"א]], נכלאו יהודי ראדום בשתי גטאות. חסידי חב"ד פתחו מיד שני סניפי '[[תומכי תמימים]]', סניף בכל גטו. הסניף המרכזי היה ב'גטו הקטן', בביתו של הגביר החסידי ר' [[אברהם יחיאל בוים]] ברחוב שפאציר 13. במקום זה המשיך ר' בערל בעבודת הקודש. | במהלך חודשי חורף [[תש"א]], נכלאו יהודי ראדום בשתי גטאות. חסידי חב"ד פתחו מיד שני סניפי '[[תומכי תמימים]]', סניף בכל גטו. הסניף המרכזי היה ב'גטו הקטן', בביתו של הגביר החסידי ר' [[אברהם יחיאל בוים]] ברחוב שפאציר 13. במקום זה המשיך ר' בערל בעבודת הקודש. | ||
בשנת [[תש"ג]], לאחר תפילת שחרית, יצאו תלמידי הישיבה לסעוד את לבם בפת שחרית עלובה, ורק המשגיח ר' בערל עם כמה תלמידים נותרו באולם הישיבה. אל אולם הישיבה נכנסו לפתע אנשי אס. אס. לבושים במדים שחורים מכף רגל ועד ראש. הם הורו למשגיח והתלמידים להתלוות אליהם. | בשנת [[תש"ג]], לאחר תפילת שחרית, יצאו תלמידי הישיבה לסעוד את לבם בפת שחרית עלובה, ורק המשגיח ר' בערל עם כמה תלמידים נותרו באולם הישיבה. אל אולם הישיבה נכנסו לפתע אנשי אס. אס. לבושים במדים שחורים מכף רגל ועד ראש. הם הורו למשגיח והתלמידים להתלוות אליהם. |
עריכות