19,207
עריכות
מ (שיע.ק העביר את הדף רעווא דרעווין לרעווא דרעווין (בשבת): דיוק, פינוי הדף לפירושונים) |
(שחזור לאחר שהועברה היסטוריית הערך ודף השיחה שלו) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''רעווא דרעווין''' הוא כינוי לזמן תפילת המנחה ביום ה[[שבת]] אחר הצהריים, אז מאירה קדושתה של השבת בשיא התוקף. זמן זה הוא זמן מסוגל, וחסידים נוהגים לנצל זמן זה לנגן [[ניגוני געגועים]] חסידיים, ולחזור [[מאמר|מאמרי דא"ח]]. | |||
==מעלתו של זמן זה== | |||
}} | במנוחה של יום ה[[שבת]] ישנם שלושה דרגות: [[ליל שבת]], [[יום השבת]], ושעת רעווא דרעווין. | ||
ענין המנוחה של ליל שבת היא מנוחה ממלאכה, המנוחה של יום השבת היא נעלית יותר, וענינה הוא עצם עניין ה[[מנוחה]], ללא כל קשר עם מנוחה '''ממלאכה''' (כי המנוחה דמלאכה היתה כבר בליל שבת), ובזה עצמו ישנו עילוי במנוחה בזמן של 'רעווא דרעווין', שמסמל את תכלית השלימות בעניין המנוחה: "מנוחה שלימה", "מאתך היא מנוחתם"{{הערה|1=לשון תפילת שמונה עשרה במנחת השבת.}} - זמן שהוא מעין [[הגאולה]] העתידה לבוא, בו תהיה השלימות האמיתית בענין המנוחה{{הערה|1=שיחת ש"פ מקץ, זאת חנוכה תשמ"ג.}}. | |||
התרגום של המילים מ[[ארמית]] הוא "רצון כל הרצונות". דרגת ה[[רצון]] האלוקי מורה על הארה אלוקית הנעלית מכל [[עשר הספירות]], וכאשר בשעת 'רעווא דרעווין' מאיר 'רצון כל הרצונות' מורה הדבר על דרגת אלוקית נעלית ביותר. | |||
בפיוט '[[ניגון בני היכלא|בני היכלא]]' העוסק במהותו של זמן זה על פי פנימיות התורה נאמר כי מפני גודל מעלתו של זמן זה, 'המלך', כלומר הקב"ה נמצא בגילוי ("דביה מלכא בגילופין"), ולכן בזמן זה מתגלה הרצון האלוקי הפנימי בבני ישראל, ומתבטלים כל הדינים המקטרגים על מעשיהם הרעים של בני ישראל ("דביה רעוא ולית זעפין"){{הערה|1=שיחת ש"פ תשא, שושן-פורים קטן, ה'תשי"ז.}}. | |||
==סדר ניגונים== | |||
החסידים נוהגים מידי שבת לנצל זמן מיוחד זה לעריכת [[סדר ניגונים]], בו מנגנים [[ניגוני התעוררות]], וחוזרים [[מאמר]] שנאמר על ידי [[הרבי]]. | |||
==ראו גם== | |||
*[[סעודה שלישית]]. | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{שבת}} | |||
[[קטגוריה:שבת]] |
עריכות