יצחק שפירא
![](/images/thumb/4/45/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A9%D7%A4%D7%99%D7%A8%D7%90_%D7%91%D7%97%D7%AA%D7%95%D7%A0%D7%AA_%D7%91%D7%AA%D7%95.jpg/300px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A9%D7%A4%D7%99%D7%A8%D7%90_%D7%91%D7%97%D7%AA%D7%95%D7%A0%D7%AA_%D7%91%D7%AA%D7%95.jpg)
הרב יצחק שפירא (יליד שנת תשכ"ו, 1956) משמש כראש ישיבת 'עוד יוסף חי' ביצהר. ממחברי הספר תורת המלך. נמנה על תלמידי הרב יצחק גינזבורג.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בכ"ז בתמוז תשכ"ו לאביו הרב משה שפירא ולאמו הרבנית רבקה (לימים, מייסדי וראשי המדרשה התורנית לנשים 'שובה' ביישוב עופרה).
בצעירותו נשלח בעקבות אחיו הרב יהושע שפירא ללמוד בישיבה לצעירים שתחת מוסדות 'מרכז הרב' בירושלים, ממנה המשיך לישיבת 'שבי חברון', ולאחר מכן נכנס ללמוד בישיבה גבוהה 'מרכז הרב', שם גם הוסמך לרבנות על ידי הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא.
לאחר נישואיו עם רעייתו מרת רחל, בתו של הרב והפרופסור נחום רקובר ונינתו של הרב שמחה מנדלבוים, למד בתל אביב בכולל אברכים 'מכתב לדוד - איחוד שיבת ציון', בישיבת 'עטרת נחמיה', וכן לימד בישיבת נחלים.
עוד בתור בחור החל להתקרב לחסידות חב"ד בעקבות אחיו, ולמד אצל הרב יצחק גינזבורג בישיבת עוד יוסף חי. הרב שפירא היה לאחד מתלמידיו המובהקים של הרב גינזבורג, ובשנת תשס"ו התמנה לשמש כראש ישיבת עוד יוסף חי שעומדת תחת נשיאותו של הרב גינזבורג.
בנוסף לתפקידו בראשות הישיבה, מלמד ב"בית הספר לתורת הנפש" בירושלים.
אב לשנים־עשר ילדים. בשנת תשע"ד עבר עם משפחתו להתגורר בשכונת קריית משה בירושלים, בקרב קהילת "תורת חיים" של תלמידי הרב יצחק גינזבורג.
דעותיו והשקפותיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב שפירא רואה עצמו כחסיד חב"ד, ונמנה על תלמידיו המובהקים של הרב יצחק פייביש גינזבורג, וכדרכו עוסק גם הוא בחיבור ספרים העוסקים רבות בחקר הנפש ובתורת הקבלה.
בתקופת תוכנית ההתנתקות הצטרף לקוראים לסרב פקודה, ושלטון החוק בישראל קרא פעמים לעוצרו ולחוקרו תחת אזהרה מחשש שגורם להקצנה והסתה בקרב הציבור הדתי-לאומי[1], בעיקר בעקבות פרסום ספרו 'תורת המלך'[2], ובשל התפתחויות הקשורות עם הישיבה בראשה עומד.
כיום עוסק הרב שפירא בעיקר במסירת שיעורים בתניא, מאמרי חסידות, ענייני עבודת השם, וכדו', וכן בחיבור ספריו העוסקים במקצועות שונים, בעיקר בחסידות והשפעתה על הנפש.
שיטת לימוד בחסידות[עריכה | עריכת קוד מקור]
סובר שבאמצעות חיפוש נקודות סותרות במאמרי חסידות והתמקדות במרכז הנקודות הללו ניתן להגיע להבנה בהירה ולהזדהות והפנמה של הלומד עם המאמר[3].
סובר שבלימוד תורות של צדיקי החסידות ובפרט בלימוד תורותיהם של רבי נחמן מברסלב ושל הבעש"ט רצוי ללמוד מתוך גישה שתורת הצדיק מבטאת את שעשועיו ואת דמותו האישית[4].
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אל הר המור - ספר הלכתי-השקפתי בנושא העלייה להר הבית (עורך שותף עם הרב יוסי פלאי).
- אל גבעת הלבונה - הר הבית ובית המקדש במחשבת החסידות (עורך שותף עם הרב יוסי פלאי).
- תורת המלך (שני כרכים) - בירורי הלכה בנושאים הנוגעים למלכות ישראל (עורך שותף עם הרב יוסי אליצור).
- מבוא השער - עיונים בשער היחוד והאמונה. הוצאת ישיבת עוד יוסף חי.
- נהלך ברגש - עבודת ה' על פי קונטרס ההתפעלות. הוצאת ישיבת עוד יוסף חי, ה'תשפ"ג.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- אחיו, הרב יהושע שפירא - ראש ישיבת רמת גן
- חתנו, ר' מנחם מענדל מישולובין
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- צדיק בינוני ורשע גליון מעיינותיך מס' 18 עמ' 16 חודש תמוז תשס"ח
הערות שוליים
- ↑ ראו לדוגמה מחאה נגד מעצרו של ראש ישיבת "עוד יוסף חי" - באתר
י"ב שבט תש"ע
- ↑ ראו לדוגמה הרב מיצהר מעורר סערה: מותר להרוג במלחמה - באתר
כ"ב חשוון תש"ע
- ↑ שיעור ביטחון גמור בה' כח הביטחון בה' בזמן מלחמה הרב יצחק שפירא דקה: 4:23.
- ↑ שיעור מעשה חכם ותם דקה: 8:30 באתר קול הלשון.