אילת
![](/images/thumb/2/2a/%D7%90%D7%99%D7%9C%D7%AA.jpg/280px-%D7%90%D7%99%D7%9C%D7%AA.jpg)
![](/images/thumb/6/6f/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%94%D7%A2%D7%9B%D7%98.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%94%D7%A2%D7%9B%D7%98.jpg)
אילת היא עיר במחוז הדרום בישראל, עיר נמל ותיירות. בעברה הרחוק נקראה בשם עציון גבר. ממועד כיבוש המקום שימשה כמחנה צבאי, נכבשה בשנת תש"ט, נוסדה כישוב אזרחי בשנת תשי"ב והוכרזה כעיר בשנת תשי"ט. אילת סמוכה לטאבה שבשליטת מצרים, ולעקבה שבשליטת ירדן. העיר אילת היא הרביעית בגודל שטח שיפוטה בישראל. אילת היא העיר הדרומית ביותר במדינת ישראל. נכון לשנת תש"ע מונה העיר 46,500 תושבים.
בשנות הלמ"דים והמ"מים היו בעיר ששה-שבעה בתי כנסת בלבד, מעט מאד מוצרים כשרים, ובוודאי שלא היו עם הכשר למהדרין. בתי מדרש לא היו, גם לא שיעורי תורה קבועים. מקווה אחד ישן ומוזנח. כשלושים-ארבעים משפחות בלבד שמרו על טהרת המשפחה כמו שצריך ורמת החינוך הדתי הייתה לקויה ביותר.
שלוחי חב"ד לעיר
בשנת תשל"ו, ביחידות נדירה הביע הרבי את רצונו בפני הרב ישראל גליצנשטיין לשולחו לאילת. הרבי התייחס לשליחות זו כפריצת דרך למוסד השליחות בארץ הקודש והתעניין על כל צעד ושעל ועד לפרטי פרטים. הקירבה הרגשית לשליחות זו מתחזקת לאור העובדה שהרבי דאג לתת מידי חודש בחודשו משכורת סמלית לשליח הרב גליצנשטיין. בסוף חודש אלול בשנת תשל"ט, התקיימו בחירות לרב העיר אילת, או אז ראה הרב גליצנשטיין הזדמנות להביא רב חב"די לעיר. לאחר מאמצים רבים ופעילות נמרצת ובסיועם של ראשי חב"ד בארץ דהיינו הרב שלמה מיידנצ'יק, הרב זושא וילימובסקי הרב אפרים וולף הצליח לפעול לבחירתו והרב יוסף הכט הגיע לאילת ונבחר לרב העיר. ובכך היה לרב עיר הצעיר בארץ.
הנושא הראשון לו דאג הרב הכט היה טהרת המשפחה. בעיר שרר מצב בלתי אפשרי של מקווה אחד ישן ולא מושך. אחרי מלחמות וקשיים רבים, הצלחו להשיג תקציב לבניית מקווה חדש, מפואר ומרהיב עין. לרגל הנחת אבן הפינה למקווה שלח הרבי מברק מיוחד.
במקביל החלו לעשות חוגים של נשים בנושא טהרת המשפחה.
מנהל בית חב"ד אילת מזה שנים רבות הוא הרב מנחם קליין הפועל במקום גדולות ונצורות וחולש על כל הפעילות החב"דית בעיר.
יחס נדיר מצד הרבי
אילת זכתה לקבל יחס מיוחד מהרבי במשך כל השנים.
בשנת תנש"א הביא הרב הכט לרבי את יו”ר התאחדות המלונות באילת. זה תפקיד נכבד וחשוב. האיש נמצא כל הזמן בקשר עם סוכנים תיירותיים מכל העולם ומעניין אותם בחבילות נופש לאילת. כשעברו בחלוקת דולרים, הציג אותו בפני הרבי, והלה ביקש את ברכת הרבי שהעיר תתפתח מבחינה תיירותית. הרבי בירך אותו ואמר לו בין היתר: ‘בטח אתה יודע שאילת היא עיר חוף, ומאחר שעיר חוף עומדת בקשר עם כל העולם, צריכים לנצל זאת כדי להפיץ את תורת ישראל מאילת לכל העולם’.
בסגנון זה התבטא הרבי גם כשעבר פעם אביו של הרב הכט ליד הרבי. הרבי ביוזמתו אמר לו ‘הבן שלכם נמצא במקום איפה שהים והיבשה נמצאים יחד, ועל כן ניתן לעשות שם דברים גדולים ונפלאים ולהפוך עולמות’.
בפעם אחרת עבר ראש העיר אצל הרבי והגיש את תכניות הבניה של בית חב”ד, וביקש ברכה. הרבי אמר לו ‘בטח אתה יודע שאילת קשורה לשלמה המלך, ואתה ראש העיר צריך לדאוג שכל העיר תהיה מתאימה לרצונו של שלמה המלך. ובפרט - אמר הרבי - שיש שם חוף ונמל וכל הדברים הטובים’.
חינוך חסידי באילת
ברבות השנים הצטרפו לפעילות בעיר גם הרב ברוך לבקיבקר והרב שמעון איינזבך, במטרה להרחיב את מעגל שיעורי התורה בעיר.
בשנת תש"נ נפתח המוסד החב”די הראשון בדמות גן ילדים.
לאחר פניה לאגף החינוך בעירייה, קיבלו החב”דניקים מבנה עבור הגן. זה הצליח וקנה שם טוב. שנה לאחר מכן, הילדים עלו כתה ובעקבות זאת נפתחה כיתת גן נוספת.
פתיחת בית הספר היתה מתבקשת מאליה כהמשך לגני הילדים.
גורמים במינהל החינוך הדתי בעירייה התנגדו לפתיחת בית ספר חב”ד, מחשש לתחרות. העירייה צידדה בעמדת המינהל לחינוך הדתי בעיר שלא לפתוח את בית הספר. בפני הרב גליצנשטיין נערמו בעיות גדולות בדרך לקבל רשיון להקמת בית הספר. לא היתה ברירה אלא לחשוב על כיוון של מוסד חינוך מוכר לא רשמי.
ביום הראשון ללימודים הגיעו כשלושים ילדי כתות א’ ו-ב’ ללמוד בחדרי הביימנט של משפחת הכט אשר הושכר לשם כך מבית חב"ד. היו אלו בוגרי גני הילדים וילדים נוספים. הרבנית הכט היתה המורה לכתה א’, ואילו הרב ברוך לבקביקר היה המורה לכתה ב’. בהפסקות יצאו הילדים לשחק בחצר הבית.
בשנת תשמ"ח קיבל שליח הרבי שטח לבנות עליו את בית חב”ד. מיד לאחר מכן החלה בנייה של מרכז חב”ד באילת שהסתיימה ימים ספורים לפני פתיחת שנת הלימודים תשנ"ד. או אז עברו הילדים ללמוד בבניין החדש שהיה מרווח יחסית.
מאז נוספה כל שנה כתה, ויחד עמה הגיע גם זוג חב”די חדש לעיר כדי לשמש כצוות הוראה ופעילות.
בשנת תשנ"ה, התפתחה קהילת חב"ד והחלה לשגשג באופן לא צפוי. המוסדות במקום החלו להתנהל ביד רמה על ידי מקורבי חב"ד בעלי תשובה נמרצים, וכן על ידי מתנדבים אשר למרות שלא זכו לקבל על כך הנחיה מהרבי נרתמו לפעול במלא עוזם.
יהדות תיירותית
אחד המוטיבים המרכזיים של בית חב”ד באילת, הוא העבודה עם אלפי התיירים מישראל ומחוצה לה. בית חב”ד פיתח כלים מיוחדים לפעילות עם התיירים. בכל בתי המלון בעיר מוצב לוח מידע על תפילות ושיעורי תורה שמקיים בית חב”ד. בכיכר המרכזי של העיר מוקרנת מידי כמה דקות פרסומת של בית חב”ד על גבי מסך ענק עם תמונה מרהיבה של הרבי.
את הפעילות באיזור בתי המלון, מארגנים הרב יחיאל קוצר והרב מאיר סמדג’ה. הרב קוצר מאייש מדי יום את דוכן התפילין ששוקק כל העת. ישנם כאלו שמתוודים כי למרות שהם נוהגים להניח תפילין מידי יום, אבל לאילת הם “שוכחים” להביא את התפילין. בשבתות מארגן הרב קוצר מנייני תפילה לתיירים בבתי הכנסת שבבתי המלון. בחגים מתקיימים אירועים מיוחדים לתיירים.
בשנים האחרונות מתקיימת פעילות מגוונת עם התיירים הצרפתיים עליה מופקד הרב מאיר סמדג’ה. כיליד צרפת הוא יודע לדבר עם הצרפתים בשפתם.
בעשרים השנים האחרונות עברה אילת מהפך לא רק בגשמיות אלא גם ברוחניות. מאות רבות של משפחות התקרבו ליהדות ובתי כנסת רבים נפתחו במשך השנים. הרצון של התושבים להשתתף בשיעורי תורה וכינוסי ההתעוררות -גדל. הביקוש לענייני קדושה, ספרי קודש, תפילין ומזוזות הולך וגדל. בעלי עסקים מבקשים לקבל הכשר. פעם היה קשה למצוא בעיר מוצרים בכשרויות איכותיות, היום זה דבר שבשגרה. יש כיום באילת 3-4 חנויות של תשמישי קדושה.
קישורים חיצוניים
- בית חב"ד אילת סקירה מתוך שבועון בית משיח