יוסף חיים מבגדד
רבי יוסף חיים מבגדד | |
---|---|
[[קובץ:![]() | |
לידה | כ"ז אב תקצ"ה |
פטירה | י"ג אלול תרס"ט |
תפקידים נוספים | פוסק, רבה של בגדד |
רבי יוסף חיים מבגדד (מכונה הבן איש חי באנגלית; Ben Ish Chai; כ"ז אב תקצ"ה - י"ג אלול תרס"ט) היה רבה הראשי של בגדד שבעיראק (בבל) מכונה ריש גלותא דבבל וכן רשכבה"ג ופארה ותפארת עדות המזרח ויהדות ספרד.
![](/images/thumb/2/2d/412px-%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%91%D7%9F_%D7%90%D7%99%D7%A9_%D7%97%D7%99_%D7%94%D7%9C%D7%9B%D7%95%D7%AA%281%29.jpg/300px-412px-%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%91%D7%9F_%D7%90%D7%99%D7%A9_%D7%97%D7%99_%D7%94%D7%9C%D7%9B%D7%95%D7%AA%281%29.jpg)
תולדות חיים
נולד בבגדד כ"ז אב תקצ"ה בן בכור לאביו חכם אליהו שכיהן כ"ראש רבני בבל" ולאמו מזל טוב חיים שהיתה נשואה לאביו חכם אליהו בזיווג שני לאחר שהתאלמן מאשתו מנישואיו ראשונים שנפטרה בלא בנים, הבן איש חי היה בכור מתוך 5 אחים ו3 אחיות. בגיל 14 התקבל לבית המדרש "מדרש בית זלכה", ישיבתו של רבי עבדאללה סומך. בשנת תרי"א התחתן עם רחל ביתו של ראש הישיבה, רבי עבדאללה סומך.
לאחר פטירת אביו ביום ז' אלול תרי"ט, הוכתר כ"ראש רבני בבל" וכממלא מקום אביו. במשך כהונתו כתב ספרי הלכה רבים, המפורסם שבהם הוא הספר "הבן איש חי".
בשנת תרס"ט יצא לקברו של יחזקאל הנביא בכפר כפיל להתבודד וללמוד תורה ולכתוב תפילות ופיוטים שם, אולם באמצע הדרך ביום י"ג באלול ה'תרס"ט הוא נפטר.
בתורת רבותינו נשיאינו
הבן איש חי[1] כותב שאשה הלובשת פאה נכרית תדאג בערב שבת לקולעה מבעוד יום. הרב שלום משאש מאריך בספרו[2] שדעת הרב בן איש חי להקל בלבישת פאה נכרית לאשה נשואה, וכדעת הרבי שכתב והורה להעדיף פאה נכרית יותר ממטפחת.
הרבי מזכיר את הבן איש חי במספר שיחות ומכתבים, כך מביא את דעתו לגבי חליצת התפילין קודם תפילת מוסף[3], אודות כך שכתיבת ספר תורה היא סיום התרי"ג מצוות[4] ולגבי חגיגת יום הולדת והפיכת היום ליום טוב[5].
בעת הפגישה של הרב מרדכי אליהו עם הרבי, הזכיר הרב אליהו את מה שנכתב ב"בן איש חי" שבגאולה יקריבו קורבנות על כל הראשי חודשים שלא הקריבו בהם[6], הרב מרדכי אליהו הזכיר את ה"בן איש חי" פעמים נוספות לפני הרבי[7].
בפסקיו של "הבן איש חי" הוא מזכיר פעמים רבות את אדמו"ר הזקן, בשם "רבינו זלמן"[8].
גם את ספרו "בן יהוידע" מזכיר הרבי כמה פעמים בשיחותיו[9].
ספריו
חיבר יותר מ-100 ספרים. להלן חלק מהם שהתפרסמו במיוחד[10]:
- בן איש חי - הלכות - הספר שעיצב את שמו של רבי יוסף חיים. הספר יצא בשנת תרנ"ט. ספר זה נחשב אחד מספרי ההלכה המשפיעים ביותר על יהדות ספרד. בספר מובאים פסקיו של רבי יוסף חיים שדרשם במהלך שנתיים בבית הכנסת הגדול בבגדד. ההלכות בו מובאות בסדר שדרש אותן. בתחילת כל פרשה הוא מביא פירושים או ביאורים על הפרשה שמתקשרים להלכות המופיעות באותו שבוע. ספר זה התפרסם במהירות גדולה בכל תפוצות ישראל. ברוב ההלכות שבו הכריע רבי חיים על פי הקבלה[11].
- עוד יוסף חי - ספר במתכונת הבן איש חי, הכולל הלכות על סדר פרשיות השבוע.
- בניהו - ביאורים וחידושים על אגדות הש"ס.
- בן יהוידע - ביאורים וחידושים על אגדות הש"ס.
- שו"ת רב פעלים - שאלות ותשובות בהלכה על סדר השו"ע. ד' כרכים.
- בן איש חי (דרשות) - דרשות המסודרות לפי סדר פרשת השבוע. בספר הוא מביא גם פירושים על התנ"ך ומסביר אותם על פי הקבלה.
- לשון חכמים - בספר זה שמחולק לשני חלקים מביא רבי חיים תפילות רבות לכל אירוע שהוא.
- נפלאים מעשיך – מעשיות ומוסר השכל, מלוקטים מכל ספריו. נערך ע"י תלמידו, ר' בן ציון חזן.
תפילתו ליום ל"ג בעומר
אָנָּא ה׳ לְמַעַן אוֹתִיּוֹת הַשֵּׁם הַקָּדוֹשׁ (אל"ף כ"ף דל"ת טי"ת מי"ם) שֶׁהוּא סוֹד חֲמִשָּׁה גְּבוּרוֹת דְגַדְלוּת שֶׁהֵם סוֹד הַשֵּׁם הַקָּדוֹשׁ הָרָמוּז בְּסוֹד הַכָּתוּב בִּטְחוּ בָּהּ׳ עֲדֵי עַד, אֲשֶׁר אוֹתִיּוֹתָיו אֵלּוּ בְּמִילוּאָם עוֹלִים מִסְפָּר "שָׁלוֹם בְּרָכָה טוֹבָה חַיִּים חֵן חֶסֶד רַחֲמִים חֶדְוָה", תַּשְׁפִּיעַ לִי וְלִבְנֵי בֵּיתִי וּלְכָל יִשְׂרָאֵל שָׁלוֹם, בְּרָכָה טוֹבָה, חַיִּים, חֵן, חֶסֶד, רַחֲמִים, חֶדְוָה. עֲשֵׂה לְמַעַן אֲמִתָּךְ עֲשֵׂה לְמַעַן כְּבוֹדְךָ, עֲשֵׂה לְמַעַן דָּתְךָ, עֲשֵׂה לְמַעַן טוּבָךְ, עֲשֵׂה לְמַעַן מַלְכוּתְךָ. וְיהִי רָצוֹן מִלְּפָנֶיךָ ה׳ אֱלֹקֵינוּ וֶאֱלֹקֵי אֲבוֹתֵינוּ, שֶׁתַּעֲשֶׂה לְמַעַן רַחֲמֶיךָ וַחַסָדֶיךָ וּלְמַעַן זְכוּת עַבְדְּךָ רַבִּי עַקִיבָה בֶּן יוֹסֵף וּלְמַעַן זְכוּת עַבְדְּךָ רַבִּי שִׁמְעוֹן בֶּן יוֹחַאי וּלְמַעַן זְכוּת עַבְדְּךָ רַבִּי מֵאִיר בַּעַל הַנֵּס וּלְמַעַן זְכוּת עַבְדְּךָ רַבִּי יְהוּדָה בֶּן רַבִּי אִלְעָאי וּלְמַעַן זְכוּת עַבְדְּךָ רַבִּי אֶלְעָזָר בֶּן שַׁמּוּעַ וּלְמַעַן זְכוּת עַבְדְּךָ רַבִּי נֶחֶמְיָא, תְּרַחֲמֵנוּ וּתְחַיֵינוּ חַיִּים אֲרֻכִּים, חַיִּים שֶׁל שָׁלוֹם, חַיִּים שֶׁל טוֹבָה, חַיִּים שֶׁל בְּרָכָה, חַיִּים שֶׁל פַּרְנָסָה טוֹבָה, חַיִּים שֶׁל חִלּוּץ עֲצָמוֹת, חַיִּים שֶׁיֵּשׁ בָּהֶם יִרְאַת חֵטְא, חַיִּים שֶׁאֵין בָּהֶם בּוּשָׁה וּכְלִימָה, חַיִּים שֶׁל עֹשֶׁר וְכָבוֹד, חַיִּים שֶׁתְּהֵא בָּנוּ אַהֲבַת תּוֹרָה וְיִרְאַת שָׁמַיִם, חַיִּים שֶׁתְּמַלֵּא כָּל מִשְׁאָלוֹת לִבֵּנוּ לְטוֹבָה לַעֲבוֹדָתְךָ וּלְיִרְאָתֶךָ וְתִפְתַּח לָנוּ שֲׁעַרֵי אוֹרָה, שַׁעֲרֵי כַּלְכָּלָה, שַׁעֲרֵי דַּעַת, שַׁעֲרֵי טוֹבָה, שַׁעֲרֵי מָגֵן'. אָנָּא ה׳ הוֹשִׁיעָה נָא, אָנָּא ה׳ הַצְּלִיחָה נָא.
פיוטיו
הבן איש חי חיבר כ200 פיוטים, מהם 50 הידועים לנו.
המפורסם מבין הפיוטים שחיבר הוא הפיוט ואמרתם כה לחי שהתחבר לכבוד רבי שמעון בר יוחאי, פיוטו זה וכן הפיוט בר יוחאי שחיברו רבי שמעון בן לביא רבה של לוב, זכה ומושר עד היום בפי כל קהילות ישראל בכל תפוצותיהם בארץ ישראל וברחבי העולם בפרט בל"ג בעומר.
לקריאה נוספת
- הרב מנשה לאופר, 'ניצוצי רבי' גליון התקשרות ערב פרשת ויחי ה'תשפ"א.
- הרב אברום סוייפר, ספר תולדות כף החיים ירושלים אלול ה'תשס"ט (168 עמודים), בפרק הראשון.
- הרב יצחק מנחם מנדל גרליץ מנהל מכון אורייתא, ירושלים תשמ"ג (357 עמודים), ספר בעקבות רבותינו.
הערות שוליים
- ↑ בפרשת ויקהל אות י"ג.
- ↑ שו"ת תבואות ושמ"ש, אבן העזר סימן קל"ז.
- ↑ אגרות קודש, ח"ב עמ' 51
- ↑ התוועדויות, תשמ"ג ח"ב עמ' 108
- ↑ באתר חב"ד
- ↑ התוועדויות, תשמ"ה ח"ה, עמ' 3106
- ↑ התוועדויות, תשנ"ב ח"א עמ' 242
- ↑ למשל, בבן איש חי, פרשת צו, שנה ראשונה, סעיף ח: "וכמו שכתב הגאון רבינו זלמן ז"ל בשולחן ערוך". שם, שנה שנייה, פרשת שמות, סעיף יב: "ועיין בשולחן ערוך לרבנו זלמן ז"ל". ועוד פעמים רבות מאוד
- ↑ בין היתר, בשיחת ליל ט"ו בשבט תשמ"ב. התוועדויות תשמ"ב ח"ב, עמ' 860. שם, עמ' 863
- ↑ ובחסידותו ונדיבותו ומגודל אהבתו העצומה לארץ ישראל ולירושלים ותושביה היה שולח את כל ספריו להדפסה בירושלים בכדי שתהיה פרנסה לתושבי ירושלים
- ↑ הספר הודפס במהדורות רבות, חלקן מנוקדות ובתרגום המילים הערביות לעברית.