אלברט איינשטיין
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
![](/images/1/16/Einstein_1933.jpg)
אלברט איינשטיין (תרל"ט - תשט"ו) היה מדען ופיזקאי יהודי שהגה את תורת היחסות הכללית.
תולדות חייו
נולד בי"ט באדר תרל"ט בגרמניה למשפחה יהודית, למד בבית ספר נוצרי, אך בבגרותו למד יהדות מפי מורה פרטי, ושמר מעט מצוות[1] אך עזב את שמירת המסורת שלו, והחל ללמוד מדע. בגיל 16 הוא נכנס ללמוד בגימנסיה.
בשנת תרס"ה מאמריו המדעיים המרכזיים הראשונים, בשנת תרע"ה פרסם את תורת היחסות הכללית, אותה הגה.
בשנת תרפ"א זכה בפרס נובל לפיזיקה.
בשנת תרצ"ב היגר לארצות הברית, עם פרוץ מלחמת עולם השנייה שלח מכתב לנשיא ארצות הברית רוזוולט בו הוא מביע את חששו מפני ניסיון גרמני לבנות פצצה אטומית. המכתב היה הגורם המכריע לפתיחת פרויקט מנהטן, שהסתיים בהטלת פצצות האטום על הירושימה ונגאסקי.
השקפתו על היהדות
על אף היותו רחוק מהיהדות הוא היה דיבר רבות על אלוקים, ולדעת רבים אף היה יהודי מאמין.
במכתב משנת תרפ"ט, הוא תיאר את אמונתו באלוקים כך:
איני אתאיסט[2]. איני יודע האם אני יכול להגדיר עצמי כפנתאיסט[3]. הבעיה הכרוכה בכך עצומה מידי עבור מוחותינו המוגבלים. האם יורשה לי להשיב במשל? השכל האנושי, מאומן ככל שיהיה, אינו יכול לתפוס את היקום. אנו בעמדה של ילד קטן, הנכנס לספרייה ענקית שקירותיה מכוסים עד התקרה בספרים בשפות שונות רבות. הילד יודע שבהכרח מישהו כתב את הספרים הללו. הוא אינו יודע מי או כיצד. הוא אינו מבין את השפות שבהן הם כתובים. הילד מבחין בתוכנית ברורה בסידור הספרים - סדר מיסתורי, שאת טבעו אינו יכול להבין, אלא בקושי לחשוד בו. זוהי, לפי הנראה לי, גישתו של השכל האנושי, ולו הדגול והמתורבת ביותר, כלפי אלוקים. אנו רואים יקום מסודר באופן נפלא, הפועל לפי חוקים מסוימים, אבל אנו בקושי מבינים אותם. מוחותינו המוגבלים אינם מסוגלים לתפוש את הכוח המיסתורי שמניע את צבירי הכוכבים.
— המכתב פורסם באנגלית בשנת 1930 בספרו של ג'ורג' סילבסטר וירק(אנ') "Glimpses of the Great". לפי ציטוט באתר Pantheism.com
איינשטיין מסביר, שאי אפשר לומר שאלוקים גם הוא כפוף לטבע, רח"ל. מכייון שאף אחד אינו יכול לתפוס את כל מהלכי טבע היקום, ומוכרח שיש מעליהם כוח עליון, בלתי ניתן לתפיסה.
למרות זאת, איינשטיין לא האמין ביהדות, רח"ל. והוא גם כפר בהשגחת ה', רח"ל.
קשריו עם הרבי
באחת[4] הפעמים הגיע איינשטיין לועידה עם מספר פרופסרים, במקום נכח מאבטח בשם תנחום לוין, שהיה מגיע הרבה לרבי הריי"צ ב770, ואף הכיר את הרבי, שהיה קרוב משפחתו, מכייון שאמו של לוין הייתה מצאצאיו של הרב"ש בן הצמח צדק. הרבי, שלטענת תנחום הוזמן עקב נסיונו בהנדסת חשמל, הגיע למקום ושוחח עם איינשטיין, כך לוין, הוא סיפר שהרבי הספיר לו את עניין הצמצום[5] ולבסוף איינשטין הגיב בהתפעלות, שכעת הוא מבין את עניין 'מלוא כל הארץ כבודו'[6].[7][8]
החוקר הרב יהושע מונדשיין עורר ספק אודות סיפור זה באחד מטוריו, ואף טען ש'לא היה ולא נברא'[9].
תורת היחסות
הרבי מזכיר [10] את תורת היחסות של איינשטיין, בנוגע לכך שאיך מסתדר שיטתה של התורה שהשמש מסתובב סביב כדור הארץ, למרות שהמדענים סוברים שכדור הארץ מסתובב סביב השמש, הרבי מזכיר את תורת היחסות של איינשטיין שהוכיחה אי אפשר מבחינה מדעית לדעת כיצד עומד כדור הארץ, הכוכבים והשמש:
ידוע כמה נתלבטו איזה מגדולי ישראל איך להתאים פירושם הפשוט של הכתובים המורים על מהלך השמש והירח, והארץ לעולם עומדת, עם שיטת קופרניקוס שמשך זמן אמרו שזוהי האמת המוחלטת, עד שבאה שיטת היחסיות של איינשטיין והוכיחה (ומובן שזהו הוכחה לפי מצב הידיעה עתה) שמנקודת מבט המדע אי אפשר להוכיח בשום אופן, ביחס שבין הכוכבים והארץ, מי העומד ומי המסובב, ובמילא יתכן גם כן שהארץ עומדת והכוכבים סובבים אותה ואין כל צורך להוציא הכתובים מידי פשוטם ולעקמם על ידי קישוים ודיחוקים, וכן בנוגע לדברי רז"ל שיש להבינם כפשוטם.
באחת ממכתביו מזכיר הרבי שאין להתעסק בתורת היחסות, מפני שהיא עלולה להוביל למסקנות מוזרות לגבי ה'[11][12].
כמו כן במכתב אחד כותב הרבי לפרופסור אחד שהוציא ספר על תורת היחסות של איינשטיין, הוא מסביר את שטיתה של תורת היחסות שעיקרה היא שזמן ומקום הינם משהו יחסי, כמו כן כתב הרבי שתורת היחסות הינה רק בגדר השערה ואינה יכולה לקבוע.
הערות שוליים
- ↑ אלברט איינשטיין ויהדותו, עמ' 32, מתוך גיליון 270 של דף לתרבות יהודית, סיוון התשס"ו. בהוצאת משרד החינוך התרבות והספורט, האגף לתרבות תורנית
- ↑ לא מאמין באלוקים כלל, רח"ל
- ↑ מאמין שאלוקים כפוף לטבע, רח"ל
- ↑ הוטלו ספיקות בסיפור זה, על גרסאותיו. ראו להלן
- ↑ לגרסא אחרת, את עניין אחדות ה'
- ↑ לגרסא האחרת, את עניין אחדות ה'
- ↑ מתי איינשטיין הבין מהי אחדות ה'?
- ↑ הרבי ואיינשטיין: פרטים נוספים על הפגישה ביניהם
- ↑ הרבי, הרוגצ'ובי ו...איינשטיין, "סיפורים וגילגוליהם"
- ↑ ליקוטי שיחות חלק ל' עמ' 260
- ↑ וכן כפירה בהקב"ה
- ↑ אגרות קודש ח"ב, רפז