אופנים
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: ייתכן שהערך סובל מפגמים טכניים כגון מיעוט קישורים פנימיים, סגנון טעון שיפור או צורך בהגהה, או שיש לעצב אותו. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
אופנים הוא שמם של מלאכים המוזכרים במרכבת יחזקאל. בקבלה ובחסידות מבואר כי המלאכים בעולם העשיה.
מלאכים |
---|
סוגי מלאכים |
אופנים · חיות הקודש · שרפים |
מושגים שונים |
מטי ולא מטי · רצוא ושוב · קדוש קדוש קדוש · ברוך כבוד ה' ממקומו · קדוש וברוך |
ענינם
המלאכים שנקראים אופנים נזכרים במרכבת יחזקאל[1]: "מראה האופנים ומעשיהם כעין תרשיש ודמות אחד לארבעתן ומראיהם ומעשיהם כאשר יהיה האופן בתוך האופן..." בקבלה ובחסידות מבואר כי חיות הקודש הם המלאכים בעולם היצירה, והאופנים הם המלאכים בעולם העשיה.
על האופנים נאמר בפסוק ש"מראיהם ומעשיהם כאשר יהיה האופן בתוך האופן", שפירוש פסוק זה הוא שפעולת מלאכים אלו היא בדרגה שאין משמעות כלל למקום, שיכול להיות נמוך וגבוה ביחד, מכיון שמעלה ומטה שוים לפניו כמו שכשאופן (גלגל) קטן נמצא בתוך אופן גדול, בצד העליון האופן הגדול גבוה יותר, ובצד התחתון האופן הגדול נמוך יותר, ואדרבה ככל שהדבר גבוה יותר הוא יורד למטה יותר ולכן אף שהאופנים נעלים מחיות הקודש, הם נמצאים בעולם נמוך יותר, בעולם העשיה.
וזהו מה שנאמר שם[2]: "כי רוח החיה באופנים", שנאמר רוח החיה ולא רוח החיות, מכיון שהכוונה היא לא למלאכים הנקראים חיות הקודש אלא לכללות ארבעת החיות שיוצרים את בחינת האדם שעל הכסא, שחיות הקודש נחלקות ל"פני אריה אל הימין ופני שור אל השמאל", שיש חילוקי מקום, מה שאין כן בבחינת אדם שאין בו ימין ושמאל.
עבודתם ומעלתם
ענין עבודת האופנים הוא בציור העגולים הסובבים ומשתחווים, ופירוש אופן הוא כמו גלגל. שאופנים הם בעולם העשיה[3] מכיון שהם רק מבחינת נה"י שהוא רק בחינת הודאה. אבל אף על פי כן סובבים הם ומשתחוים מפני הארת כח חכמה המאיר בהם, ומשום כך נקראים בשם אופני הקודש. עבודת האופנים היא בבחינת עיגולים, לעומת עבודת השרפים שעבודתם הוא בבחינת יושר.
חיות הקודש, שהם המלאכים בעולם היצירה, אהבתם היא בבחינת טעם ודעת, מחמת השגתם איך שהקב"ה הוא קדוש ומובדל מן העולמות. ואף שהשגת חיות הקודש הוא נמוך יותר מהשגת השרפים העומדים בעולם הבריאה, הרי שאף על פי כן "שית ספירן מקננין ביצירה" והן הם בחינת ששה סדרי משנה שהם בבחינת טעם ודעת. אבל האופנים הם בבחינת עשיה, שאין להם בחינת טעם ודעת והשגה גדולה באור א"ס ב"ה כחיות הקודש, ואף על פי כן הם מרעישים מחמת אהבה טבעית שלהם.
עבודתם
על העבודה של האופנים ושל חיות הקודש נאמר "והאופנים וחיות הקודש ברעש גדול מתנשאים לעומת שרפים". כאשר הם שומעים את השבח הנאמר ב"קדוש קדוש קדוש ה' צבאות מלא כל הארץ כבודו", שזה הוא למעלה מהשגתם, הם מתפעלים כאדם השומע דבר שאינו מבין אבל יודע שדבר גדול הוא
מקומם
האופנים מקבלים את שפעם ממלכות דמלכות של עולם העשיה. מן שמרי האופנים שהוא הדרגה האחרונה והפסולת שבהם, נמשך לע' שרים, ומהם נשפע למזלות, ומהם נמשכת הנהגת עולם העשיה הגשמי.
שמרי האופנים
שמרי האופנים הוא בחינת החיצוניות של האופנים, והפסולת שבהם. מפנימיות שמרי האופנים נמשך נפש הבהמית, שיש לה שכל ומדות, מה שאין כן מחיצוניות שמרי האופנים שנמשך משם נפש בהמה ממש, ושאר השפעות חיצוניות. שבעים שרים מקבלים את השפע שלהם משמרי האופנים.
הערות שוליים
- ↑ יחזקאל א, טז.
- ↑ פסוק טז.
- ↑ שאופן מקנן בעשיה.