שאול דובער זיסלין
שאול דובער זיסלין | |
---|---|
![]() | |
לידה | תרמ"א |
פטירה | י"ב סיוון תשכ"ד |
השתייכות | חסידות חב"ד |
תפקידים נוספים | ממייסדי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש |
הרב שאול דובער זיסלין (תרמ"א - י"ב סיון תשכ"ד), היה מחשובי רבני חב"ד מזקני החסידים והמשפיעים בארץ ישראל, וממייסדי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש.
תולדות חייםעריכה
נולד בעיירה קריסלבה בלטביה לאיטה ור' ניסן אפרים זיסלין.
למד בישיבת תומכי תמימים שבליובאוויטש יחד עם הרב שמואל גרונם אסתרמן, את ביאוריו על ספר התניא מאותם שנים, היה רושם על הספר התניא שלו וחלק מזה הועלה על הכתב אחרי שנים[1], בהמשך פרסם את זכרונותיו מהישיבה בבטאון חב"ד.
בשנת תר"ע התמנה למנהל ומשפיע בישיבת תומכי תמימים בשצעדרין. שם חינך ביחס מיוחד עשרות מתלמידי התמימים, ביניהם נמנים הרב שלמה חיים קסלמן, הרב אליעזר קרסיק, והרב ישראל ג'ייקובסון.
משנת תרע"ז שימש כרב בקהילות טשרניקא, בערעזין פלך מינסק ומשנת תרפ"ג ברבנות העיר אורשה.
בז' סיוון תרצ"ד עלה לישראל ונתמנה לרב שכונת מאה שערים בתל אביב. רב בית הכנסת "בית שלמה". כיהן כחבר הרבנות הראשית בתל אביב, ומשנת תש"א חבר בבית הדין הרבני בתל אביב. היה גם מנהל מחלקת המקוואות בעיר.
היה ממייסדי אגודת חסידי חב"ד בישראל, בתקופה הראשונה להקמת אגו"ח אף כיהן כיו"ר.
נחשב לאחד מראשי רבני קהילת חב"ד בישראל בכלל ובתל אביב בפרט, חבר בהנהלת תלמוד תורה 'בני תמימים', ישיבת "אחי תמימים" בתל אביב וכולל חב"ד.
בשנת תרצ"ו הציע הרב זיסלין לאדמו"ר הריי"צ את הרעיון להעלות בכתב תווים של ניגוני חב"ד השונים, מזה יצא בהמשך ספר הניגונים[דרוש מקור].
בשנת תש"ט הציע הרב זיסלין לאדמו"ר הריי"צ את הרעיון לייסד מושבה לחסידי חב"ד שבאו לישראל באותם ימים, בהמשך לזה הקימו את כפר חב"ד[דרוש מקור].
בשנת תשכ"ג הוציא קונטרס[2] בהם רשימה מהתוועדות שלו בי"ט בכסלו ת"ש בבית כנסת בית שלמה.
פטירתו ועזבונועריכה
נפטר בליל שבת י"ב בסיוון תשכ"ד בבית הרפואה איכילוב בגיל 83. בצוואתו ביקש שלא יספידוהו, ולא לקוברו מחוץ לעיר תל אביב, לא לעשות מסגרת סביב מודעות האבל ולא להכתירו בתוארים מיוחדים. במוצאי שבת הובא לביתו, שם התכנסו הרב הראשי לתל אביב, חברי הרבנות הראשית, חסידי חב"ד וקהל שקראו תהילים במשך כל הלילה, ביום ראשון יצא הלוייתו מביתו, עברה דרך בית הרבנות הראשית בתל אביב. הרב איסר יהודה אונטרמן נכח בהלוויה. נקבר בבית העלמין נחלת יצחק בתל אביב.
לאחר פטירתו ביקש הרבי מהרב עזריאל זליג סלונים[3], שכתבי היד של הרב זיסלין יעברו לספריית חב"ד, בחלק מהספרים שישאיר הרב זיסלין נמצאו הערות בכתב ידו שנדפסו עם השנים בבמות שונות. ספרייתו הועברה לישיבת תומכי תמימים המרכזית כפר חב"ד.
משפחתועריכה
היה נשוי לרחל בת ר׳ לימא מינקוביץ , ולהם בן (נהרג במלחמת העולם השנייה) ובת. במשך שנים הפעיל אדמו"ר הריי"צ קשרים על מנת שבנו ונכדיו יעלו לישראל, נכדו נפתלי זיסלין היה פרופסור בהפקולטה למדעי החקלאות ברחובות.
לקריאה נוספתעריכה
קישורים חיצונייםעריכה
- קונטרס רמ"ח אותיות, להערכת יהושע מונדשיין (כרם חב"ד 3 עמ' 240 הערה 3) הוא מרשימותיו של הרב שאול דוב זיסלין
- כ. מאירוביץ', התוועדות י"ט כסלו בתל אביב, לפני 77 שנים אתר שטורעם כסלו תשע"ד
- י.ד. לבנון, למה אנחנו לומדים באידיש? אתר שטורעם אדר תשס"ו
- שניאור ברגר, מסע הצלה בניגוד לכל הסיכויים עיתון בית משיח סיוון תשע"ז
- אגרת המשפיע מכתב של הרב זיסלין על הגדרה של דמותו של משפיע, עיתון בית משיח גיליון 993
- גנזי הרב זיסלין - בעיתון בית משיח
- הבריחה מזעבין לליובאוויטש - מזכרונות הרב זיסלין, בטאון חב"ד, חוברת ו' (שטורעם נט).
- אגרת המשפיע מכתב של הרב זיסלין בו מגדיר את דמותו של משפיע חב"די שבועון בית משיח גליון 993 עמוד 42
- שניאור ברגר, מסע הצלה בניגוד לכל הסיכויים שבועון בית משיח סיון תשע"ז
- מכתבו של הרבי לרב זיסלין מזאת חנוכה תשכ"ב, באתר בית המכירות קדם
הקודם: - |
יושב ראש אגו"ח תש"א - תשכ"ד |
הבא: חיים אליעזר קרסיק |
הערות שוליים
- ↑ והם נדפסו בספר התניא בצירוף מ"מ (מראי מקומות), ליקוט פירושים, שינויי נוסחאות, ניו יורק ה'תשל"ג בשישה כרכים, בעריכת הרב אהרן חיטריק.
- ↑ ש. זיסלין, ביאור פרשת גדולת י"ט כסלו, באתר HebrewBooks.
- ↑ ספר "עבד מלך" עמוד 343.