שמואל יהודה ויינפלד
הרב שמואל יהודה הלוי וינפלד (יליד ה'תרצ"ז) הוא מזקני וחשובי חסידי חב"ד בירושלים, מנהל הוצאת הספרים החב"דית ובעל הפירוש 'שי למורא'.
![](/images/thumb/4/4d/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%A4%D7%9C%D7%93.png/220px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%A4%D7%9C%D7%93.png)
![](/images/thumb/8/89/202012021346001000.jpg/300px-202012021346001000.jpg)
תולדות חייםעריכה
נולד בשנת ה'תרצ"ז לאביו הרב יעקב שאול ויינפלד בעיר ירושלים, מהבעלים של בית הדפוס אשכול. אביו עלה לארץ בה'תרצ"ה מפולין יחד עם מכונת הדפוס שלו, ושיכן את בית הדפוס בירושלים.
בגיל 12 החל להגיע לשיעורים של תניא בבית חב"ד במאה שערים ומאז נהיה חסיד מקושר לרבי. בשנת ה'תשי"ד הלך ללמוד בישיבת תורת אמת.
בשנים תשט"ו - תשט"ז עמד לימינו של הגאון החסיד רבי שמואל אלעזר היילפרין ראש ישיבת תורת אמת, בתפקידו כמנהל צעירי אגודת חב"ד בירושלים באותן שנים, תפקידו היה להקליד את מכתבי הדו"חות שהעביר הרב היילפרין אל הרבי תמידין כסדרן.
בשנת תשט"ז התחתן עם מרת פעיירל פנינה ביתו של הרב אברהם משה דויטש.
שי למוראעריכה
ערך מורחב – שי למורא |
לאחר פטירת אביו הרב יעקב שאול ויינפלד מנהל הוצאת ספרים "אשכול", התפצלה הוצאת הספרים, כאשר אחיו מנהל את "אשכול" והוא הקים את "שי למורא".
בשנת ה'תשכ"א לאחר שידו התרסקה עקב תאונת עבודה, בעקבות החלמה ניסית שקרתה לו, החל בכתיבת ביאור על התורה בשם "שי למורא", אולם התעכב בביאור זה שנדפס שנים רבות לאחר מכן.
בשנת ה'תשל"ב הגיע הרב וינפלד אל הרבי לרגל יום הבהיר י"א ניסן, יובל השבעים להולדתו של הרבי, ובעת ההתוועדות הכריז הרבי על הקמת ע"א מוסדות חדשים, כתנופת פעילות לרגל היכנסו לשנת השבעים ואחת. הרב ויינפלד קיבל על עצמו מחדש להירתם לעבודת הפירוש "שי למורא" על החומש בכל מרצו ולהביא את העבודה לידי גמר, בתור פרויקט 'כתר תורה'. הרב וינפלד זכה לקירובים רבים מהרבי, עקב עבודתו בהוצאת הספרים.
ביחידות של הרב וינפלד אצל הרבי בקשר עם פירוש "שי למורא", שהתקיימה בשנת תש"מ בירך אותו הרבי: "אלף פעמים ככה".
בשנת ה'תשל"ד שלח לרבי כמה דוגמאות מהפרויקט של 'כתר תורה', והרבי השיב לו במכתב מפורט ביותר כמה וכמה הוראות. אחת ההוראות היא להרבות בהעתקות שינויי הנוסחאות וככל שירבה הרי זה משובח ועוד יותר מזה. כמו כן הרבי הורה לא לשנות את הטקסט של רש"י, בהערות פנימיות, גם לא את מראי המקומות של הפסוקים. לכל היותר הרבי התיר לו להכניס סימני פיסוק. באשר לניקוד הרבי סבר שאין לנקד כתובים הבאים בפירוש רש"י כיון שאין פירוש רש"י בא מנוקד. כאשר הרבי עשה שטורעם מהזהירות להראות לילדי ישראל ציורים של בעלי חיים טמאים שאל הרב וינפלד את הרבי האם להמנע מלצייר בספריו בעלי חיים טמאים לילדי ישראל והרבי ענה לו במכתב: "התמונות והציורים הם חלק מתלמוד תורה" [1].
כאשר הוציא הרב וינפלד את ספרו 'תנא דבי אליהו', כתב לו הרבי מכתב ברכה ושלח בי"ג בניסן ה'תנש"א צ'ק בחתימתו הקדושה כהשתתפות בהוצאת הספר.
הרב וינפלד זכה להוציא לאור תניא בהוצאת הספרים שברשותו, וזכה להסכמה חמה מהרבי.
משפחתועריכה
- בנו, הרב דוד יואל ויינפלד - משפיע באלעד
- בנו, הרב צבי מאיר ויינפלד - גבאי קהילת חב"ד רמת שלמה בירושלים
- בנו, הרב קלמן ויינפלד - רב בית הכנסת 'בית אליעזר יצחק' בקראון הייטס, חבר הנהלת כשרות OK
- בנו, הרב שניאור זלמן ויינפלד - גבאי בית כנסת חב"ד ברחוב זוועהיל בביתר עילית
- בנו, הרב יוסף יצחק הלוי ויינפלד, משפיע וגבאי בית הכנסת - 770 בכפר חב"ד
- בנו, הרב שלמה חיים ויינפלד יו"ר הנהלת וועד הכשרות העולמי OK
- בתו מרת חווה, רעיית הרב אהרן דוד דושינסקי
- בתו מרת חנה, רעיית הרב מרדכי ביכלר
- בתו מרת לאה, רעיית הרב שמעון אייזנבך - אילת
- בתו מרת מירה, רעיית ר' בנימין גולובנציץ
- בתו מרת אסתר, רעיית הרב ישראל ליפסקר - שליח הרבי בשכונת רמות בירושלים
- בתו מרת שרה, רעיית הרב יצחק קורץ - שליח הרבי לפסגת זאב ירושלים.
הערות שוליים
- ↑ על היחידויות שלו אצל הרבי בקשר לפירוש "שי למורא" והעידודים שקיבל מהרבי מספר הרב וינפלד בהקדמתו ל"שי למורא" שנדפסה בסוף כרך בראשית של הפירוש. הרב וינפלד מביא את ביאורי הרבי לרש"י על התורה לאורך כל הפירוש "שי למורא" בשם "ביאורים", כפי שמציין במבוא שם