ספירת הבינה
ספירת הבינה היא הספירה השניה מבין עשר הספירות, לאחר ספירת החכמה ולפני ספירת הדעת.
ספירת הבינה ענינה הוא קבלת השפע בבחינה של ישות, בניגוד לספירת החכמה המקבלת את השפע בבחינת ביטול. בספירה זו השפע מפרט ומתחלק ונקלט בהשגה, ובתפיסה פנימית. ספירת הבינה מכונה גם אם, ומקבלת שפע מן האב - ספירת החכמה, ומולידה את המידות.
ספירת הבינה מכונה גם "נהר", שכן היא נמשכת מן המעין, ספירת החכמה.
ענינה
ספירת הבינה ענינה הוא קבלת השפע בבחינת של ישות. בספירה זו השפע מתקבל בפנימיות בכלי ההשגה, ומתחלק ומתפרט לפרטים רבים. זאת בניגוד לספירת החכמה המקבלת את השפע בבחינה של ביטול. מבחינה זו ספירות חכמה ובינה עובדות כמערכת אחת, בה ספירת החכמה מקבלת את השפע באופן ראשוני, ובספירת הבינה השפע מתפרט ונתפס בכלי ההשגה.
קליטת השפע בבחינה פנימית, המתרחשת בספירת הבינה, מאפשר להשיג אותו, ולעבד אותו הלאה, ולייצר השפעה החוצה. משום כך, השפע הנקלט בספירת הבינה ממשיך למידות, ולכן נקראת ספירת הבינה בשם אם ביחס למידות.
ספירת הבינה בנפש קשורה לעבודת ההתבוננות, שהיא ההרחבה והעמקה במחשבה בעניני אלוקות. כמו כן, ספירת הבינה קשורה בנפש במידת השמחה, וכפי שנאמר "אם הבנים שמחה", שעל ידי התבוננות בענייני אלקות נוצרת השמחה בנפש האדם.
מקומה במערכת הספירות
כתר ובינה
חכמה ובינה
הבינה היא חלק מהמוחין, תפקידה לפתח ולהרחיב בפרטיות את השפע האלוקי הנמשך מן ספירת החכמה. ספירת החכמה קשורה בענין של ברק המבריק, בו השכל מובן בהבזק אחד, ואילו בספירת הבינה נעשית הרחבה והתבוננות בפרטי ההשכלה.
יש מן הצמצום וההגבלה בהמשכת האור לבינה, כי בעוד שבחכמה היה הדבר באופן שהעיקר הוא האור, והכלי בטל אל האור, הרי בבינה הכלי הוא העיקר והאור הוא הטפל.
בינה והמידות
ספירת הבינה מתוארת כאם ביחס למידות, שכן ששת המידות נולדות ומתעוררת מכוח המוחין, ובפרט מההתבוננות.
בינה והמלכות
בינה נקראת בשם לאה, עלמא דאתכסיא, ביחס לספירת המלכות הנקראת בשם רחל, עלמא דאתגליא.
התחלקותה ובחינותיה
בינה ותבונה
פנימיות הבינה נקראת בשם בינה, לעומת חיצוניות הבינה הנקראת בשם תבונה.
חמשים שערי בינה
הבינה מתפרטת ומתחלקת לחמשים שערי בינה, שהם חמשים שערים של השגה במושכל. שער החמשים הוא פנימיות ההשכלה.
כינוייה
יובל
ספירת הבינה נקראת בשם "יובל"
ענינה בעולמות
בעולמות, עולם הבריאה משמש בתפקיד ספירת הבינה.
ענינה באדם
באדם, נאמר שבינה יתירה ניתנה באישה, מפני שכמקבל הרי כוחה בהרחבת ופיתוח הנקודה שבאה מן ספירת החכמה.