רמת גן
העיר רמת גן שבמרכז ארץ ישראל הוקמה בתרפ"א (1921) כמושבה חקלאית והוכרזה כעיר בשנת תש"י (1950).
רמת גן | |
---|---|
![]() תהלוכת ל"ג בעומר ברמת גן, תשע"ה | |
עיר | רמת גן |
מדינה | ארץ ישראל |
שלוחים מרכזיים | הרב אברהם גל, הרב יוסף יצחק גל |
קהילת חב"ד ברמת גן נוסדה בתקופת אדמו"ר הריי"צ.
חב"ד ברמת גן
בית הכנסת "סוכת שלום"
בית כנסת חב"ד הראשון היה ממוקם במרכז העיר. את בית הכנסת הקים וייסד הרב משה אקסלרוד.
ראש העיר דאז, מר אברהם קריניצי, היה מעורב בעזרה לבית כנסת זה. התכתבות בין הרבי לבינו מאוחר יותר בנושא זה קיימת באגרות קודש[1].
מיקומו של בית הכנסת היה בקרבת מקום למיקומו היום, ברחוב האשל פינת רחוב הרוא"ה. במשך הזמן הוזז מעט בית הכנסת בעקבות בניית בתים חדשים במקום. שמו של בית הכנסת הוא: "סוכת שלום" - על שם אדמו"ר הרש"ב. נוסח התפילה הוא ע"פ נוסח האר"י ז"ל, עם זאת מאחר ורבים מהמתפללים בו הם בני עדות המזרח, ישנם מספר קטעים בתפילה המושרים בסגנון ספרדי ירושלמי.
בבית כנסת זה התקבצו חסידים שהגיעו מרוסיה, רובם תלמידי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש. כרב בית הכנסת מונה הרב משה אקסלרוד שכיהן ברבנות זו עד לפטירתו בשנת תש"כ.
בבית כנסת זה התפללו בין השאר: הרב רפאל נחמן כהן והרב ישראל לייב ליפשיץ.
בשמחת תורה היו חסידי חב"ד תושבי המקום נוהגים ללכת מבית אחד למשנהו, מתוועדים בבתים והולכים תוך כדי ריקודים ו'קולעס' ברחובות העיר.
רב בית הכנסת והקהילה
אחר פטירת הרב משה אקסלרוד נשא ברבנות בנו הרב גדליהו אקסלרוד.
לאחר זמן עזב הרב אקסלרוד את מקום מגוריו ועבר לחיפה. אז נתמנה לכהן ברבנות בית הכנסת בהוראת הרבי הרב שלום דוב ליפשיץ, שהיה רב באזור.
הרב ליפשיץ שימש כרב בית הכנסת ויו"ר ההנהלה עד פטירתו, כאשר כיום ממלא את מקומו ברבנות בנו הרב ישראל ליפשיץ. עד שנת תשס"ט שימש כגבאי הרב אהרן פולק ומשנת תש"ע עד שנת תשע"ח שימש כגבאי הרב ישראל שפרינגר, ששיפץ את בית הכנסת שיפוץ יסודי.
בית הכנסת "היכל מרדכי"
במשך הזמן גדלה הקהילה והיה צורך בבית כנסת נוסף. יש האומרים שביסוד בית הכנסת החדש עמדה התביעה לבית כנסת חבד"י יותר מובהק. הדבר בא לידי ביטוי בין השאר, שבבית כנסת הוותיק הורשה המנין הראשון, המוקדם, להתפלל בנוסח תפילה שאינו נוסח חב"די.
הבית כנסת החדש כונה אז "בית הכנסת של ה"שפיץ חב"ד". הבית כנסת נבנה בשכונת רמת יצחק, בזכות אחד החסידים שתרם מגרש שלם.
שנים לאחר מכן, בעקבות פטירתו של גבאי בית הכנסת - הרב מרדכי גרוזמן - נקרא בית הכנסת על שמו "היכל מרדכי".
מינוי רב לבית הכנסת "היכל מרדכי"
תחילה לא היה לבית הכנסת רב. לימים, סיפר הגבאי, שהרבי ביקש שימונה לכהן ברבנות בית הכנסת הרב שלום דוב ליפשיץ. ואכן לאחר זמן מונה הרב ליפשיץ לשמש כרב בית הכנסת, בתפקידו זה כיהן במשך שלושים שנה עד פטירתו, כאשר כיום ממלא את מקומו בנו הרב ישראל ליפשיץ.
רבני הקהילה במשך השנים
- הרב משה אקסלרוד.
- הרב גדליהו אקסלרוד.
- הרב שלום דוב ליפשיץ.
- בנו הרב ישראל ליפשיץ.
משפיעים ואנ"ש ברמת גן
- הרב מאיר בליז'ינסקי.
- הרב רפאל נחמן כהן.
- הרב ישראל לייב ליפשיץ.
- הרב חיים משה אלפרוביץ'.
- הרב שמואל קדיש ברטנובסקי.
- הרב מרדכי גרוזמן.
- הרב אהרן אופן.
- הרב אברהם דוד ינובסקי.
- הרב צבי ונטורה.
בית חב"ד בעיר
שליח הרבי ומייסד בית חב"ד בעיר היה הרב מרדכי גל, שריכז את פעולות השלוחים בעיר. כיום בניו הם ממשיכים דרכו. ותחתם פועלים בעיר:
- הרב אברהם גל ואחיו יוסף יצחק גל, המרכזים את פעולות חב"ד המרכזי בעיר.
- המד"א הרב ישראל ליפשיץ, מרכז את פעילות בית הכנסת ובית חב"ד "היכל מרדכי".
- הרב מנחם מענדל לבנוני, הפועל בשכונת הראשונים, בשנת תשפ"ג הקים ישיבה בבניין הבורסה לבחורים אחרי קבוצה.
- הרב חגי הלוי, המנהל את בית חב"ד בבורסת היהלומים בעיר.
- הרב ישראל גורביץ, שליח בשכונת קרינצי.
- הרב לוי יצחק גופין, שליח ברמת אפעל.
- הרב בנימין קלי, שליח לשכונת מרום נווה.
- הרב ניר להב, שליח לשכונות קריית בורוכוב ותל גנים.
- הרב חיים צדוק, שליח לשכונת רמת עמידר.
- הרב ישראל שפרינגר, ריכז את פעילות בית הכנסת ובית חב"ד "סוכת שלום", וכיום רב בית הכנסת לצעירים.
ראו גם
יישובים בארץ ישראל | |
---|---|
| |
(לפי סדר האל"ף בי"ת) |