איך לא מוזכר תקנת הרמב"ם בערך?
- יש הפניה בגוף הערך, בראו עוד. --ראשית ואחרית שלום - סוכת (שיחת) שלום 16:35, 21 במרץ 2010 (UTC)
שנות חייו
בשיחת ש"פ שמות ה'תשנ"ב הערה 83 מביא כ"ק אדמו"ר שליט"א מלך המשיח בשם סדר הדורות שחי 70 שנה פחות 83 יום, ומוסיף
ואולי יש לומר, שפ"ג יום אלו נשלמו ע"י הפ"ג הלכות שבספר משנה תורה
אגב, בסדר הדורות שם מופיע בשם ר' דוד נכדו של הרמב"ם שנולד בשנת ד'תתצ"ד ולא ד'תתצ"ה כפי שנכתב בערך. -- שמואליק - »יחי מלכנו!« - יום ראשון כ"א אייר ה'תשע"ב, 12:07am.
ראו גם
בפיסקת "ראו גם" בגוף הערך, ישנו קישור ל'יום הולדתו של הרמב"ם', כשפועל הקישור הוא לי"א ניסן. מישהו יודע להסביר מה הולך שם, ומה התכוון העורך לכתוב? 17:12, 4 באפריל 2013 (IDT)
ידיעתו בקבלה
ידיעתו בעולם הבריאה אינה שייכת לידיעתו בקבלה, אלא אדרבה להשגתו באלקות על ידי חקירה עיונית.. בנוגע למקור ללימודו יש לציין את המקורות המובאים במכתב הרבי מהמגדל עוז, הלבוש, מהר"מ אלשקר, עבודת הקודש, שומר אמונים, פירוש הר"מ בוטריל על ספר יצירה פרק ד מ"ג וכו' כמו"כ יש להביא ביאור הרבי לסתירה מדברי הרח"ו.--הנחה - שיחה 20:19, 9 באוקטובר 2016 (UTC)
בעניין ממשה עד משה..
יש בזה בשיחות הרבי כמדומה כ' טבת תשמ"ה, וראה כאן בעמוד השני משמאל.--הנחה - שיחה 13:09, 21 בנובמבר 2016 (UTC)
הרמב"ם במצרים
בהגיע הרמב"ם למצרים כבר נודע שמו לתהילה כענק בתורה ובקי בחכמות רבות: בחכמת הרפואה,בחכמת התכונה (אסטרונומיה) בחכמת המספר (מתמטיקה) ובפילוסופיה. ידועה התייחסותו של הרמב"ם אל חכמות אלו ואומר- שכל החכמות החיצוניות משמשות רק כאופים ושפי בישול כדי לשרת את התורה ולהראות פאר הדרה. סמוך לעת הגעתו, נפטר אביו-ר' מימון (יש הסבורים כי נפטר עוד בא"י). אחיו של הרמב"ם-ר' דוד שהיה סוחר באבנים טובות נטל על עצמו עול פרנסת אחיו הדגול והרמב"ם היה פנוי לעסוק בתורה לכתוב חיבורים ולהנהיג את העם. באחת מהפלגותיו של ר' דוד להודו לצורך מסחר טבעה האוניה שבה הפליג ונעלמו עקבותיו נוסף ליגון כבד זה הוטל עתה על הרמב"ם לפרנס גם את משפחת אחיו. אסון כבד נוסף אירע לרמב"ם בשהותו במצרים-שני בניו נפטרו על פניו. בנו ר' אברהם נולד לו לאחר פטירת שני בנו והיה לו למקור נחמה כל חייו. לאחר פטירת אחיו מפרנסו פנה הרמב"ם להשתמש בידיעותיו הנרחבות בחכמת הרפואה כדי לפרנס את בני משפחתו ומשפחת אחיו. ברבות הימים התמנה לשמש כרופא חצר השולטן צלאח א-דין. הטרדה הרבה שהיתה לרמב"ם כרופא השולטן טרדה אשר לא מנעה ממנו להמשיך לעסוק בתורה
תמונת הרמבם
הרבי אומר (תוכן) ש"אף שלאו דווקא שהתמונה אמיתית ניתן להשתמש בה אם הדבר מוסיף שטורעם בענייניו. אך יש להזהר שלא להשתמש בציורים כאלו שהפאות גזורות וכיו"ב"
ועל כן אני מתפלא שמביאים בערך הרמבם כזו תמונה בדיוק.--יחי המלך! - שיחה 14:08, 14 בספטמבר 2017 (UTC)
- באתר צא"ח מופיעה תמונה מתוקנת, להעלות? --חבר - שיחה - בואו נתוועד! היום, כ"ג באלול ה'תשע"ז מגיע משיח.