שבת בראשית
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
שבת בראשית היא השבת האחרונה של חודש תשרי הבאה לאחר שמיני עצרת ושמחת תורה, והיא השבת מברכים של חודש מר חשון.
שבת זו הינה שבת כללית המשפיעה על השנה כולה. כפתגם רבותינו נשיאינו[1] ששבת בראשית נוגעת לכל השנה כולה. "אזוי ווי מ'שטעלט זיך אוועק שבת בראשית, אזוי גייט אַ גאַנץ יאר" (ההנהגה דשבת בראשית נמשכת בכל השנה).
תוכנה של השבת
ממוצע המחבר
שבת בראשית מציינת את המעבר מחודש תשרי, המרובה במועדות, לאורח החיים היום יומי הרגיל בשאר חדשי השנה:
העניין הראשון בשבת בראשית הוא שהיא הסיום והסך הכל של חודש תשרי – בהיותה השבת האחרונה של החודש, שאז היא העליה והשלימות (ויכולו) של סיום המועדים דחודש תשרי – שמיני עצרת ושמחת תורה, שהם עוצרים וקולטים (עצרת מלשון קליטה) ומכניסים בפנימיות את כל הימים טובים של חודש תשרי.
העניין השני בשבת בראשית הוא שהיא ההתחלה של העבודה הרגילה של השנה הבאה – בהיותה שבת מברכים חודש מר חשון, חודש ה"חולין" הראשון של השנה החדשה (שאין בו שום ימים טובים), בו מתחילה עיקר העבודה של "ויעקב הלך לדרכו", לדרכו דוקא – בעניני העולם ועובדין דחול, איש תחת גפנו ותחת תאנתו.
ומכיון ששבת בראשית כוללת בתוכה את שני העניינים - היא ה"ממוצע המחבר" ביניהם, הנותנת את הכח המיוחד שבהתאם לאופן ההנהגה אז, ימשך כל השנה; להמשיך את המצב הנעלה בחודש תשרי בעבודה היום יומית בעולם, בימי החול ובעובדין דחול[2].
יסוד השנה כולה
אדמו"ר הזקן אמר שהארת שבת בראשית מאירה בעל שבתות השנה[3]. וכן קיבל מרבותיו ש"אור וחיות החכמה המאיר בשבת בראשית נמשך על כללות השנה. וכל ימות השנה, הן ימי החול, השבת והמועדים הכללים, הן מועדיו הפרטיים של היחיד: יום הכניסה לחדר, יום הבר מצוה ושאר ימי חיי האדם ומאורעותיו, כולם מקבלים משבת בראשית"[4].
הרבי[5] הוסיף: כיון שסיפרו וגילו לנו זאת - שייך הדבר גם אלינו.
ובכן: הברירה בידינו להמשיך שמחה על כל השנה כולה על ידי השמחה עתה, בשבת בראשית.
– ענינו של שבת הוא אמנם תענוג, כידוע[6] בהחילוק שבין שבת ליום טוב, שיום טוב ענינו שמחה ("מועדים לשמחה") ושבת ענינו תענוג, אבל אף על פי כן, גם בשבת ישנו ענין השמחה, אלא שהשמחה כלולה בהעונג[7].
מנהגי וענייני השבת
- התוועדות - בשבת זו נהגו החסידים להתוועד 'באופן חזק'[8].
- מכירת המצוות - בשבת זו מוכרים את זכות ה'מצוות' של כל השנה במכירת פומבית לכל המרבה במחיר, במכירה זו מוכרים את העליות החשובות לאורך השנה, זכות ההשתתפות בהוצאות הקבועות של בית הכנסת, ועוד. בבית מדרשו של הרבי נערך הטקס בנוכחותו של הרבי, שהקדיש למכירה זו יחס מיוחד.
- תשובה - אדמו"ר הריי"צ אמר בליל שמחת תורה תרצ"א "יכולים עדיין "לחטוף" ולעשות תשובה! בראש השנה כותבים, ביום הכיפורים חותמים, בהושענא רבא מוציאים "פתקי חיים" ועד שבת בראשית אין הם יוצאים מההיכל"[9].
- ויעקב הלך לדרכו - במוצאי שבת בראשית נוגע להכריז שוב (בנוסף להכרזה במוצאי שמחת תורה) "ויעקב הלך לדרכו", וההכרזה צריכה להיות באופן כזה שתחדור בכל שלושת הלבושים מחשבה דיבור ומעשה. ההכרזה שייכת בפרט במוצאי שבת בראשית לאחרי שקראו בתורה אודות בריאת העולם[10].
ראו גם
קישורים חיצוניים
- א שטארק פארברענגען, שיחה בה מבאר הרבי את התוכן של ההתוועדות המיוחדת בשבת זו
- שבת כללית, במדור 'ניצוצי רבי' בתוך גליון התקשרות שבת בראשית תש"פ
- לקט התייחסויות מרבותינו נשיאינו לשבת בראשית, בתוך מדור 'הזמן גרמא', גליון התקשרות, שבת בראשית תש"פ
- אוצר מנהגי חב"ד - שבת בראשית
הערות שוליים
- ↑ שיחת שבת פרשת בראשית תשי"א סי"ח. תשי"ב ס"א (תורת מנחם - התוועדויות חלק ב' ע' 64. חלק ד' ע' 109), ובהנסמן שם.
- ↑ שיחת ש"פ בראשית תשנ"ב
- ↑ ספר השיחות תש"ה עמ' 65
- ↑ שיחת י"ד תשרי תש"י, ספר המאמרים תשי"א - מלוקט - עמ' 59, בשם אדמו"ר הזקן שקיבל מרבותיו.
- ↑ תורת מנחם תשי"ג עמ' 130
- ↑ ראה ספר המאמרים תש"ט ס"ע 130 ובהערת הרבי שם.
- ↑ ראה לקוטי שיחות חלק ד' ע' 1090 הערה 31.
- ↑ שיחת אדמו"ר הריי"צ שבת בראשית תש"ה. ספר השיחות תש"ה עמ' 64
- ↑ לקוטי דיבורים עמ' תשיא, וראה בהמלך במסיבו ח"ב עמ' רח.
- ↑ לקוטי שיחות ח"כ עמ' 269. ובשיחת יום שמח"ת תש"מ