פסח רוך
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
![](/images/thumb/4/44/%D7%A4%D7%A1%D7%97_%D7%A8%D7%95%D7%9A.jpeg/250px-%D7%A4%D7%A1%D7%97_%D7%A8%D7%95%D7%9A.jpeg)
ר' פסח רוך היה גביר חסידי ועסקן חשוב בקהילת חב"ד בראקשיק שבליטא. זכה לארח את אדמו"ר הריי"צ בביתו בעת ביקור ראקשיק (תרצ"א).
תולדות חיים
נולד לאביו ר' מיכה רוך ולאמו מרת פערע בראקשיק. אביו היה יהודי פשוט אך ישר וירא שמים ולבניו העניק חינוך חרדי חסידי.
בעת מלחמת העולם הראשונה כאשר השלטונות גירשו את היהודים מראקשיק לרוסיה, ר' פסח היה בין המעטים שהסתתרו ונשארו בעיר. לקראת סיום המלחמה, החלו תושביה הגויים של ליטא שמאסו בשלטון הפריצים, לערוך פרעות בחצרות הפריצים. אחד הפריצים שהעיר ראקשיק הייתה באיזור שלטונו, מצא את ביתו של ר' פסח למקום מחבוא עד יעבור זעם. לאחר המלחמה גמל הפריץ לר' פסח ביד רחבה, ור' פסח נעשה לעשיר גדול והחזיק בית מסחר למתכות[1].
ככל שגדלה עשירותו כך גדלה חסידותו, והוא נסע אל הרבי, ובהמשך זכה לארח את הרבי בביתו שבראקשיק בשנת תרצ"א.
כאשר נודע לר' פסח שאדמו"ר הריי"צ יגיע לבקר בראקשיק, מיד החל להכין את ביתו כאכסניה מתאימה עבור הרבי. הוא שינה וחידש את פני הבית, סייד את הקירות, קנה כלים חדשים, וכן התקין בביתו מערכת חשמל, דבר נדיר ויקר באותם ימים, הכל כדי להנעים את שהותו של הרבי.
כאשר נודע לרבי הריי"צ על ההשתדלות המיוחדת של ר' פסח בהתקנת החשמל, ביקש להשתתף בהוצאות הרבות ושאל את ר' פסח כמה עלה לו להתקין את החשמל. ר' פסח שכמובן לא רמה לקחת כסף מהרבי ענה שאמנם יכולים אתם לשלם לי על החשמל אך אני לעולם לא אוכל לשלם על האור הרוחני שהארתם בי.
ברשימת הביקור התייחס לכך הרבי וכתב על "האכסניה אשר הכין החסיד ובעל מידות טובות ר' פסח שי' רוך". ובמהדורא בתרא של רשימה זו הוסיף "האכסניה אשר הכין עבורו ברוב עמל וטורח בגופו ובממונו הנכבד ובכל מידות טובות.
בסיום הביקור בראקשיק, אמר הרבי הריי"צ את המאמר דיבור המתחיל "נעשה נא עליית קיר קטנה .. ומנורה וגו'", שכפי שהבינו הרבי התייחס בכך להכנסת האורחים של ר' פסח[2].
ר' פסח נזכר כמה פעמים באגרותיו של אדמו"ר הריי"צ ובהתכתבויות שונות בקשר לתרומת כספים לישיבות תומכי תמימים[3].
את שני בניו, דוד ויששכר, שלח ללמוד בישיבת טעלז שם ייסדו שעור תניא. אדמו"ר הריי"צ כתב אודות שיעור תניא זה לרב יהושע אייזיק בארוך "..אשר בישיבת טעלז לומדים תניא בחבורה, הנאני במאוד מאוד"[4].
הערות שוליים
- ↑ לוי שליט, ספר זכרון על ראקשיק וחורבנה.
- ↑ מפי ר' פרץ מוצקין. תשורה
- ↑ תולדות חב"ד בפולין, ליטא ולטביא הישיבה בווילנא בתקופת המלחמה.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק ג' עמ' תכח.