מז'יבוז': הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{בעבודה}} | {{בעבודה}} | ||
'''מזיבוז'''' (ב[[אוקראינית]]: '''מיג'ביז'.''' וב[[פולין|פולנית]] '''מינדז'יבוז'.''' היא) עיירה [[יהודי]]ת ב[[פודליה]]. | '''מזיבוז'''' (ב[[אוקראינית]]: '''מיג'ביז'.''' וב[[פולין|פולנית]] '''מינדז'יבוז'.''' היא) עיירה [[יהודי]]ת ב[[פודליה]], שהייתה שנים רבות מרכז של [[תורה]] ו[[חסיודת]]. בפי היהודים היא כונתה '''[[ציון]] של [[פודליה]]'''. | ||
==שמה== | ==שמה== | ||
שורה 13: | שורה 13: | ||
==הסטוריה== | ==הסטוריה== | ||
העיירה נחשבת לאחת העיירות היותר עתיקות במזרח [[אירופה]] והיא קיימת למעלה מ[[אלף]] [[שנה|שנים]]. בתחילה הייתה מז'יבוז' בשליטת הטטרים. בשנת [[קכ"ב]] כבשה נסיכות [[ליטא]] את העיירה. ובשנים הבאות עברה מז'יבוז' מיד ליד - מ[פולין]] ל[[ליטא]] וחוזר חלילה. | העיירה נחשבת לאחת העיירות היותר עתיקות במזרח [[אירופה]] והיא קיימת למעלה מ[[אלף]] [[שנה|שנים]]. בתחילה הייתה מז'יבוז' בשליטת הטטרים. בשנת [[קכ"ב]] כבשה נסיכות [[ליטא]] את העיירה. ובשנים הבאות עברה מז'יבוז' מיד ליד - מ[[פולין]] ל[[ליטא]] וחוזר חלילה. | ||
בשנת [[ר"ב]] עברה העיר לשליטת מלכות [[פולין]]. כעבור עשור | בשנת [[ר"ב]] עברה העיר לשליטת מלכות [[פולין]]. כעבור עשור כבשו אנשי [[גליציה]] את מזי'ובז' ושלטו בה עשרות שנים. כעבור מספר שנים כבשו ה[[טורקיה|טורקים]] את העיר, ושלטו בה עשרים ושבע שנה. | ||
בשנת [[ת"ס]] כבשה מלכות [[פולין]] באופן סופי את העיר. | בשנת [[ת"ס]] כבשה מלכות [[פולין]] באופן סופי את העיר. | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
בסביבות שנת [[ר"ס]] התיישבו בה [[יהודי]]ם שנמלטו מעיירות אחרות עקב פרעות ורדיפות, והעדיפו להתיישב במז'יבוז' עקב היותה עיר מבוצרת{{הערת שוליים|בקרב היהודים היא כונתה 'עיר מבצר'.}}. | בסביבות שנת [[ר"ס]] התיישבו בה [[יהודי]]ם שנמלטו מעיירות אחרות עקב פרעות ורדיפות, והעדיפו להתיישב במז'יבוז' עקב היותה עיר מבוצרת{{הערת שוליים|בקרב היהודים היא כונתה 'עיר מבצר'.}}. | ||
בשנת רס"ב הוקם בית הכנסת הגדול והמפואר של העיר. | |||
בשנת [[ש"ס]] לערך התיישב במזיבוז' הגאון רבי [[יואל סירקיס]] - ה[[ב"ח]] זי"ע, שפיתח אותה והפכה למקום של אורה. הוא הקים בה ישיבה אלי' זרמו תלמידים מכל [[פולין]]. הקהילה זכתה לפרסום בכל תפוצות [[ישראל]], וכונתה 'קהילת אורה של תורה'{{הערת שוליים|בהרחבה על תקופה זו ראה בספר [[שרי המאה]] מאת י"ל פישמאן מימון ח"ג בתחילתו.}}. | |||
תפילתו של הב"ח הייתה בבית הכנסת הגדול של העיר{{הערת שוליים|שכונה עוד שנים רבות לאחר-מכן "דעם בחה'ס שול".}}. פסקיו בענייני בית הכנסת עברו במסורת [[יהודי]] מזיבוז' מדור לדור. | |||
בערך בשנת [[ש"ע]] עזב הב"ח את העיר. | |||
לאחר מכן כיהן בה הגאון ר' משה כ"ץ מחבר הספרים 'פני משה' ו'קרן אור פני משה'{{הערת שוליים|אחיינו של בעל הסמיכת חכמים}}. | |||
[[פרעות ת"ח ות"ט]] חוללו חוברן ביהודי העיר. בשנת [[ת"ח]] תקפו גדודוי הקוזאקים בראשותו של [[בוגדן חלמניצקי]] ימ" שאת העיר ורצחו הרבה יהודים. בשנת [[ת"ט]] חזור הקוזאקים לעיר, השמידו את רוב היהודים ושרפו את בבתי העיר{{הערת שוליים|בספריי הסטוריה הכללית של ישנו דיון סוער מי הי' הגורם לנפילת העיר המבוצרת. היו שהעלו השארה ששומרי העיר האנטישמים נטשו את מצודות העיר בשל שנאתם ליהודים.}}. | |||
==הבעל שם טוב== | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה מ־12:17, 28 במאי 2010
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
מזיבוז' (באוקראינית: מיג'ביז'. ובפולנית מינדז'יבוז'. היא) עיירה יהודית בפודליה, שהייתה שנים רבות מרכז של תורה וחסיודת. בפי היהודים היא כונתה ציון של פודליה.
שמה
שמה של העיירה הוא שילוב של המילה "מז'י" - בין, בוז כיניו של נהר בוג-בוז'וק המקיף אותה.
מיקומה
מז'יבוז' שוכנת בין שני העורצים של נהר 'בוג', הצפוני והדרומי. על מנת להגיע לעיירה יש לחצות גשר, שמעליו מתנוססת מצודה שממנה שמרו חיילים על הגשר. בעיירה הייתה קיימת גם מערכת מסועפת של מנהרות תת-קרקעיות לכל נקודה קרובה באוקראינה.
הסטוריה
העיירה נחשבת לאחת העיירות היותר עתיקות במזרח אירופה והיא קיימת למעלה מאלף שנים. בתחילה הייתה מז'יבוז' בשליטת הטטרים. בשנת קכ"ב כבשה נסיכות ליטא את העיירה. ובשנים הבאות עברה מז'יבוז' מיד ליד - מפולין לליטא וחוזר חלילה.
בשנת ר"ב עברה העיר לשליטת מלכות פולין. כעבור עשור כבשו אנשי גליציה את מזי'ובז' ושלטו בה עשרות שנים. כעבור מספר שנים כבשו הטורקים את העיר, ושלטו בה עשרים ושבע שנה.
בשנת ת"ס כבשה מלכות פולין באופן סופי את העיר.
יהודים
בסביבות שנת ר"ס התיישבו בה יהודים שנמלטו מעיירות אחרות עקב פרעות ורדיפות, והעדיפו להתיישב במז'יבוז' עקב היותה עיר מבוצרת[1].
בשנת רס"ב הוקם בית הכנסת הגדול והמפואר של העיר.
בשנת ש"ס לערך התיישב במזיבוז' הגאון רבי יואל סירקיס - הב"ח זי"ע, שפיתח אותה והפכה למקום של אורה. הוא הקים בה ישיבה אלי' זרמו תלמידים מכל פולין. הקהילה זכתה לפרסום בכל תפוצות ישראל, וכונתה 'קהילת אורה של תורה'[2].
תפילתו של הב"ח הייתה בבית הכנסת הגדול של העיר[3]. פסקיו בענייני בית הכנסת עברו במסורת יהודי מזיבוז' מדור לדור.
בערך בשנת ש"ע עזב הב"ח את העיר.
לאחר מכן כיהן בה הגאון ר' משה כ"ץ מחבר הספרים 'פני משה' ו'קרן אור פני משה'[4].
פרעות ת"ח ות"ט חוללו חוברן ביהודי העיר. בשנת ת"ח תקפו גדודוי הקוזאקים בראשותו של בוגדן חלמניצקי ימ" שאת העיר ורצחו הרבה יהודים. בשנת ת"ט חזור הקוזאקים לעיר, השמידו את רוב היהודים ושרפו את בבתי העיר[5].
הבעל שם טוב
הערות שוליים
- ↑ בקרב היהודים היא כונתה 'עיר מבצר'.
- ↑ בהרחבה על תקופה זו ראה בספר שרי המאה מאת י"ל פישמאן מימון ח"ג בתחילתו.
- ↑ שכונה עוד שנים רבות לאחר-מכן "דעם בחה'ס שול".
- ↑ אחיינו של בעל הסמיכת חכמים
- ↑ בספריי הסטוריה הכללית של ישנו דיון סוער מי הי' הגורם לנפילת העיר המבוצרת. היו שהעלו השארה ששומרי העיר האנטישמים נטשו את מצודות העיר בשל שנאתם ליהודים.