שלמה גאנצפריד: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (עריכה) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 11: | שורה 11: | ||
בשנת [[תשמ"ג]] נתפרסמה ב'סיני' תשובה כתובה בכתב ידו של המחבר{{הערה|צילומה הופיע בקיצור שולחן ערוך, מהדורת 'אורות חיים', ירושלים, [[תשמ"ט]], עמ' תרט"ז.}}, בה הוא כותב בין השאר: {{ציטוטון|בחיבור ספרי זה, קיצור שולחן ערוך שמתי לי ליסוד מוסד ... הגאון בעל התניא}}. דברים אלו צוטטו על ידי הרבי ב[[התוועדות עם הרבי|התוועדות]]{{הערה|[[שבת]] [[פרשת ראה]] [[תשד"מ]] (נדפס ב[[תורת מנחם]] - התוועדויות, תשד"מ כרך ד' עמ' 2483).}}. | בשנת [[תשמ"ג]] נתפרסמה ב'סיני' תשובה כתובה בכתב ידו של המחבר{{הערה|צילומה הופיע בקיצור שולחן ערוך, מהדורת 'אורות חיים', ירושלים, [[תשמ"ט]], עמ' תרט"ז.}}, בה הוא כותב בין השאר: {{ציטוטון|בחיבור ספרי זה, קיצור שולחן ערוך שמתי לי ליסוד מוסד ... הגאון בעל התניא}}. דברים אלו צוטטו על ידי הרבי ב[[התוועדות עם הרבי|התוועדות]]{{הערה|[[שבת]] [[פרשת ראה]] [[תשד"מ]] (נדפס ב[[תורת מנחם]] - התוועדויות, תשד"מ כרך ד' עמ' 2483).}}. | ||
על פי עדות החסיד ר' [[פרץ חן]], כאשר הגיע בפני [[אדמו"ר המהר"ש]] | על פי עדות החסיד ר' [[פרץ חן]], כאשר הגיע בפני [[אדמו"ר המהר"ש]] ליטאי שרצה הסכמה למינויו לרבנות עקב בקשת קהילתו, שלחו אדמו"ר המהר"ש לר' שלמה{{הערה|הרב [[מנחם מענדל וילהלם]], [https://col.org.il/files/uploads/original/2020/07/5f15420c48906_1595228684.pdf יחס רבותינו נשיאינו ל'קיצור שולחן ערוך'], עמ' 4.}}. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== |
גרסה מ־13:27, 19 באוגוסט 2022
הרב שלמה גאנצפריד (תקס"ד – כ"ח תמוז תרמ"ו) היה פוסק הלכה ידוע ומחבר הספר החשוב קיצור שולחן ערוך.
תולדות חיים
נולד בשנת תקס"ד בעיר אונגואר אונגריה, לאביו הרב יוסף שנפטר בהיותו בגיל 8. הרב גאנצפריד עסק כסוחר, אך המשיך להתמיד בלימודיו. לאחר מכן, בשנת תר"ג מונה לרבה של ברזוויץ שבמחוז שערש, שם חיבר את ספרו "פני שלמה" על מסכתות בבא מציעא ובבא בתרא.
בשנת תר"י מונה לראב"ד אונגואר, עיר מולדתו. בשנת תרכ"ט, בעת תחילת המחלוקת בין יהודי הונגריה התחבר אל חברת "שומרי הדת" ויצא נגד הרפורמים בתקיפות.
![](/images/e/e3/%D7%A7%D7%99%D7%A6%D7%95%D7%A8.jpg)
בשנת תרכ"ד הופיע לראשונה ספרו 'קיצור שולחן ערוך'. ספרו הפך במהרה לאחד מספרי היסוד בהלכה, והופץ בקרב כלל קהילות ישראל. הספר המתמצת את השולחן ערוך, מתעסק בעיקר בחלקי האורח חיים ויורה דעה, ועוסק בעיקר בהלכות הנוגעות לחיי היום יום. פשטותו של הספר וקיצורו הפכו אותו לפופולרי במיוחד.
בשנת תשמ"ג נתפרסמה ב'סיני' תשובה כתובה בכתב ידו של המחבר[1], בה הוא כותב בין השאר: "בחיבור ספרי זה, קיצור שולחן ערוך שמתי לי ליסוד מוסד ... הגאון בעל התניא". דברים אלו צוטטו על ידי הרבי בהתוועדות[2].
על פי עדות החסיד ר' פרץ חן, כאשר הגיע בפני אדמו"ר המהר"ש ליטאי שרצה הסכמה למינויו לרבנות עקב בקשת קהילתו, שלחו אדמו"ר המהר"ש לר' שלמה[3].
ראו גם
קישורים חיצוניים
- הרב מנחם מענדל וילהלם, יחס רבותינו נשיאנו ל"קיצור שולחן ערוך", אוז'גורוד תש"פ
הערות שוליים
- ↑ צילומה הופיע בקיצור שולחן ערוך, מהדורת 'אורות חיים', ירושלים, תשמ"ט, עמ' תרט"ז.
- ↑ שבת פרשת ראה תשד"מ (נדפס בתורת מנחם - התוועדויות, תשד"מ כרך ד' עמ' 2483).
- ↑ הרב מנחם מענדל וילהלם, יחס רבותינו נשיאינו ל'קיצור שולחן ערוך', עמ' 4.