אהבה בתעלומות לב: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (עריכה) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
שלוש דרגות הן{{הערה|ישנן שתי דרגות נוספות שעיקרן איננו התבוננות שכלית אלא גילוי טבע האהבה של עצם הנשמה. אך הן אינן עבודת כל האדם אלא שייכות רק בצדיקים, והן קבלת שכר בעולם הזה מעין העולם הבא, ונקראות בחינת [[אמה עבריה]] ובחינת [[בת]].}} בהתגלות אהבת ה' בלב האדם: | |||
*א. אהבה בתעלומות הלב, בחינת 'עבד כנעני' – השייכת לכל אחד. | |||
א. אהבה בתעלומות הלב, בחינת 'עבד כנעני' – השייכת לכל אחד. | *ב. אהבה בהתגלות הלב, בחינת 'עבד עברי'. | ||
ב. אהבה בהתגלות הלב, בחינת 'עבד עברי'. | *ג. אהבה בפנימיות הלב שעיקרה שכל{{הערה|כשההתבוננות היא ב[[מוחין דגדלות|גדלות המוחין]] מרגיש הלב את השכל ומתפעל בדרך ממילא.}}, וגם היא נקראת אהבה "בתעלומות הלב". | ||
ג. אהבה בפנימיות הלב שעיקרה שכל{{הערה|כשההתבוננות היא ב[[גדלות המוחין]] מרגיש הלב את השכל ומתפעל בדרך ממילא.}} | |||
הראשונה והאחרונה נקראות '''שתיהן''' "תעלומות לב": הראשונה לפי שהיא מוסתרת בלב, והאחרונה לפי שגבהו דרכיה מן הלב. | |||
==אהבה שבתעלומות לב (השייכת לכל אחד)== | ==אהבה שבתעלומות לב (השייכת לכל אחד)== | ||
שורה 25: | שורה 26: | ||
בלשון הקבלה דרגת אהבה זו בספירות היא יסוד אבא (חכמה עילאה) המאיר ביסוד אמא (פנימיות הלב), נקודה בהיכלה. | בלשון הקבלה דרגת אהבה זו בספירות היא יסוד אבא (חכמה עילאה) המאיר ביסוד אמא (פנימיות הלב), נקודה בהיכלה. | ||
א. עניינה בעבודה הוא תשובה עילאה{{הערה|דרך מצוותיך מצוות וידוי ותשובה פרק ב'.}}, הנרמזת במילה 'תשובה' עצמה: תשוב ה'. והכוונה ש ה' עילאה שבשם הוי' שבה ומתאחדת ומתעלה לדרגת ה-י'{{הערה|ורמוז במילוי, אות ה' אפשר לכתוב בשלושה אופנים: ה"א, ה"ה או ה"י. תשובה עילאה היא כשמילוי ה' הוא בי', כלומר, שדרגת הי' מאירה בתוך הה'}}. | א. עניינה בעבודה הוא תשובה עילאה{{הערה|דרך מצוותיך מצוות וידוי ותשובה פרק ב'.}}, הנרמזת במילה 'תשובה' עצמה: תשוב ה'. והכוונה ש ה' עילאה שבשם הוי' שבה ומתאחדת ומתעלה לדרגת ה-י'{{הערה|ורמוז במילוי, אות ה' אפשר לכתוב בשלושה אופנים: ה"א, ה"ה או ה"י. תשובה עילאה היא כשמילוי ה' הוא בי', כלומר, שדרגת הי' מאירה בתוך הה'}}. | ||
ב. עבודת ה' בבחינת תשובה עילאה זו נקראת 'נחל איתן'{{הערה|שעניינו מבואר | ב. עבודת ה' בבחינת תשובה עילאה זו נקראת 'נחל איתן'{{הערה|שעניינו מבואר באגרת הקודש (המודפסת בקונטרס אחרון) [[קונטרס אחרון - פרק ז'|וצדקה כנחל איתן]], ובלקוטי תורה ראה יח ג.}} והיא ו' של שם הוי' המחברת את בחינת האיתן שבנשמה עם המידות שבלב. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]][[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | [[קטגוריה:תורת החסידות]][[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] |
גרסה מ־01:48, 29 בינואר 2021
שלוש דרגות הן[1] בהתגלות אהבת ה' בלב האדם:
- א. אהבה בתעלומות הלב, בחינת 'עבד כנעני' – השייכת לכל אחד.
- ב. אהבה בהתגלות הלב, בחינת 'עבד עברי'.
- ג. אהבה בפנימיות הלב שעיקרה שכל[2], וגם היא נקראת אהבה "בתעלומות הלב".
הראשונה והאחרונה נקראות שתיהן "תעלומות לב": הראשונה לפי שהיא מוסתרת בלב, והאחרונה לפי שגבהו דרכיה מן הלב.
אהבה שבתעלומות לב (השייכת לכל אחד)
אהבה זו אינה רגש ממשי של אהבה, אלא רק הסכמת הלב (למסקנת ההתבוננות ולהטיה השכלית של המח) "שכך יאתה לו", ובאה מהתבוננות שאינה בהשגה גמורה, ולכן אין בכוחה להתלבש במידות לעוררן, אלא רק הקב"ה "מצרפן" - והיא האהבה הנדרשת וקרובה מאד לכל אחד ואחת. במדרגות האהבה זו היא הנמוכה ביותר, ונקראת בחינת "עבד כנעני"[3], והיא התגלות בחינת ה'רוח' שבנפש[4] הטעם שאהבה זו נקראת "תעלומות לב" כי היא "נעלמת" בלב - ולא מורגשת בו[5].
שתי דרגות באהבה זו
עניינה של אהבה זו בעבודה הוא רק להביא לידי מעשה, ויש בזה שתי דרגות:
כשאינה בהתפעלות – באופן זה אין כאן שום רגש כלל, אלא רק הבנה שכלית שדביקות באלוקות תלוייה בקיום המצוות. מאחר ואין כאן רגש, ברגע שנתקל האדם בטרדות העולם נשכחת ממנו האלוקות, ועד שאינו מרגיש כלל בריחוקו.
כשבאה בהתפעלות – כאן כבר מסכים הלב להתבוננות השכלית (אם כי אין כאן רגש אהבה ממשי אלא הסכמה רגשית בלבד), ולכן בכוח אהבה זו לשמור אותו כל היום שלא יכשל בעבירות[6], ובה עצמה יש שני בחינות: א. מהתבוננות בגדולת ה'. ההתבוננות פעלה אצלו רגש והתפעלות מסויימים (הסכמת הלב), אך מאחר ואין השגתו גמורה גם אהבתו לא יוצאת לגילוי בפועל אלא מסותרת במוחו וליבו. ב. מהתעוררות האהבה המסותרת. ה"אהבה המסותרת" היא אהבתה העצומה של עצם הנפש לאלוקות, אך כאן מדובר שלא התגלתה בכל הדרה, ורק הרושם שלה פועל על ליבו רגש והתפעלות מסויימים של "הסכמה" ש"יאתה לו" לדבוק בה'.
אהבה שבתעלומות לב (השייכת בעיקר לצדיקים[7])
אהבה זו הינה דביקות באלוקות בתכלית השלימות, דביקותו כה גדולה עד שאינו מרגיש בה כלל. אהבה זו היא למעלה אפילו מפנימיות הלב[8], ובאה מבחינת הראיה דחכמה (ראיית מהות האלוקות), ושייכת בעיקר לנשמות דאצילות.
הטעם שאהבה זו נקראת נקראת "תעלומות לב", כי גבהו דרכיה מן הלב [9] והיא "נעלמת" ממנו[10].
בלשון הקבלה דרגת אהבה זו בספירות היא יסוד אבא (חכמה עילאה) המאיר ביסוד אמא (פנימיות הלב), נקודה בהיכלה. א. עניינה בעבודה הוא תשובה עילאה[11], הנרמזת במילה 'תשובה' עצמה: תשוב ה'. והכוונה ש ה' עילאה שבשם הוי' שבה ומתאחדת ומתעלה לדרגת ה-י'[12]. ב. עבודת ה' בבחינת תשובה עילאה זו נקראת 'נחל איתן'[13] והיא ו' של שם הוי' המחברת את בחינת האיתן שבנשמה עם המידות שבלב.
הערות שוליים
- ↑ ישנן שתי דרגות נוספות שעיקרן איננו התבוננות שכלית אלא גילוי טבע האהבה של עצם הנשמה. אך הן אינן עבודת כל האדם אלא שייכות רק בצדיקים, והן קבלת שכר בעולם הזה מעין העולם הבא, ונקראות בחינת אמה עבריה ובחינת בת.
- ↑ כשההתבוננות היא בגדלות המוחין מרגיש הלב את השכל ומתפעל בדרך ממילא.
- ↑ המדרגות הגבוהות יותר הן: א. אהבה שבהתגלות הלב – עבד עברי, אהבה שבפנימיות הלב – אמה עבריה, אהבה שלמעלה מהשכל – בחינת בת, והיא אהבת הצדיק שבסעיף הבא.
- ↑ לעומת האהבה שבהתגלות הלב שבאה מדרגת ה'נשמה' שבחמש החלוקות דנפש רוח נשמה חיה ויחידה.
- ↑ תניא פרק ט"ז, מאמרים אעת"ר ע' ק', מאמרים תרע"ח קפ"ח ובכמה מקומות.
- ↑ טרדות המעשייות של העולם אינם מנגדים לה, אלא רק התאוות.
- ↑ ראה הערה 1. דלעייל.
- ↑ שבאה מבחינת השמיעה דבינה.
- ↑ שהרי באה מנקודת החכמה המאירה בבינה ומעוררת את פנימיות הלב, מה שמאיר כאן בלב היא נקודת הביטול דחכמה שגבוהה מעלה מעלה מהמידות.
- ↑ ליקוטי תורה ראה י"ח ג', דרך מצוותיך מצוות וידוי ותשובה פרק ב' ובכמה מקומות.
- ↑ דרך מצוותיך מצוות וידוי ותשובה פרק ב'.
- ↑ ורמוז במילוי, אות ה' אפשר לכתוב בשלושה אופנים: ה"א, ה"ה או ה"י. תשובה עילאה היא כשמילוי ה' הוא בי', כלומר, שדרגת הי' מאירה בתוך הה'
- ↑ שעניינו מבואר באגרת הקודש (המודפסת בקונטרס אחרון) וצדקה כנחל איתן, ובלקוטי תורה ראה יח ג.