שלמה זלמן ברוין: הבדלים בין גרסאות בדף
שורה 56: | שורה 56: | ||
הרבי מציין במספר (לפחות 8) מקומות לספרו. | הרבי מציין במספר (לפחות 8) מקומות לספרו. | ||
לדוגמא באגרת של הרבי מח' טבת תשט"ו מציינו בשם "קיצור שולחן ערוך לברון<ref>חלק א' עמ' קיב</ref>" (היינו ספרו "שערים המציונים בהלכה על קיצור שולחן ערוך) | לדוגמא באגרת של הרבי מח' טבת תשט"ו מציינו בשם "קיצור שולחן ערוך לברון<ref>חלק א' עמ' קיב</ref>" (היינו ספרו "שערים המציונים בהלכה" על קיצור שולחן ערוך) | ||
בספר שיצא לאור לכבוד צדי"ק שנה לרבי "קרנות צדי"ק" כתב פלפול מיוחד לכבוד הרבי. | בספר שיצא לאור לכבוד צדי"ק שנה לרבי "קרנות צדי"ק" כתב פלפול מיוחד לכבוד הרבי. |
גרסה מ־04:28, 2 במאי 2018
הרב שלמה זלמן ברוין, בעל מחבר סדרת הספרים "שערים המצוינים בהלכה", ורב קהילת "שערי ציון"
תולדות חיים
הגאון הרב שלמה זלמן ברוין בן הרב שמואל חיים ומרת מינדל ע"ה בהונגריה נשא את הרבנית רבקה [1], שהתמסרה לעזרה לנזקקים, ולהחזקת בית המדרש.
הרב ברוין היה בן למשפחת של דורות של רבנים ולפני השואה היה רב וראש ישיבה בבודפסט הונגריה.
בנסים ניצל יחד עם אביו ואימו וחלק מאחיו אוחיותיו מידי הנאצים, כאשר ארבע מאחיותיו חמיו וחמותו ועוד רבים מבני משפחתו נהרגו, ובחסדי ה' הגיע לניו יורק.
ולאחר מכן תקופה היה בברוזביל, ולאחר מכן פתח את בית המדרש "שערי ציון"
היה אדוק בצדיקי ובדרכי בית צאנז שינאווא וזכה לקירבה יתרה אצל הרב חיים אלעזר שפירא ממונקאטש בעל ה"מנחת אליעזר",
כמו כן היה בקשר אדוק עם הגאון הרב יונתן שטייף
כל חייו שקד לימוד תורה אף בשעת עוני ויסורים מנעוריו, והיה מאוד מקפיד על זמנו זמן - למידה, תפילה, ואפילו הליכה.
בית מדרשו של הרב ברוין "שערי ציון" הינו ב:
1659 E 13th avenue. Brooklyn, NY 11229
נפטר בג' כסלו תשנ"ה
ספריו
תש"ט התחיל להוציא את ספריו סדרת ספריו המפוסמים בשם "שערים מצינים בהלכה" כ 4 כרכים על פי סדר הקיצור שולחן ערוך ובו, כולל פירושים, ביאורים, בירורים, הערות, "חידושים והוכחות לחידושי דינים המפוזרות בספרי רבותינו ראשונים ואחרונים". בביקורת ספרים שנכתב בקובץ המאור על הספר נכתב:
נדיר מאוד למצא חיבור שע רושם סביר בגם בעולם הרבנים וגם בעולם הבעלי הבתים בחיבורו המפורסם של הרב הגאון ר' לשמה זלמן ברוין הנקוב בם שערי מצוינים בהלכה בארבעה חלקים (חלק ראשון ורביעי נדפסו בדפוס הדר).
המחבר קלע כאן אל הטרה ליצור יצירה כזו שכל הענים היו כלות אליה, הייינו לקבץ בחיבור אחד כל מה שחידשו גדולי הפוסקים, גדולי הדור שעבר וגדולי דורנו בכל דברי ההלכה שנתחדשו בקשר עם כל ההמצאות החדשות. מחברנו קיבץ כעמיר גורנה "כל הדעות והשיטות וסידרם באמנות על סדר סיעפי קש"ע. המחבר הראה עוצם בקיאותו בכל דיני הש"ע והפוסקים, לא החסיר דבר בספרו הענקי הזה שנתקבל בתרועת שמחה אצל כל רב ותלמיד.
מה שיש לציין ביוחד הוא מראו החיצוני של החיבור ואופן הדפסתו. כבר נודע בשעיםר תהלתו ושבחו של בית הדפוס המפורסם "הדר" בני יורק בהנהלתו של הרב נפתלי הלברשטטם ואולם בספר הזה הפליא לעשות. האותיות זכות ומיארות בספירים, יפי ונקיון ההדפסה הוא עד להפליא. יש לו לבית דפוס הדר אופן מיוחד כדי למשוך את עין הקורא בהידור הדפסתו מאירת העינים...[2]
בנו ממלא מקומו ברבנות הרב חיים אלעזר ישראל ברוין, המשיך וכתב באותו הדרך 15 ספרים בשם "שערים המצוינים בהלכה" על הש"ס.
קשריו עם הרבי
כאשר הביא לרבי את ההוצאה החדשה של ספריו בי"ד מר חשון תש"נ אמר הרבי תוך כדי עלעול בספרים[3]: "הרבה השתמשתי בספריכם; שיקויים בכם '[מי שיש לו מנה] רוצה מאתיים' להדפיס גם להבא".
טרם נסיעתו ל'שליחות' (בשנת תשכ"ב) נכנס הרה"ח הרב משה פלר ל'יחידות'[4]. בין היתר שאל הרב פלר את הרבי בהיותו בחור צעיר, מה אעשה כאשר ישאלוני שאלות בהלכה? הרבי: 'קיצור שולחן-ערוך' יש לך? רמ"פ: כן. הרבי: שולחן ערוך אדמו"ר הזקן יש לך? רמ"פ: כן. הרבי: ישנו ספר 'שערים המצויינים בהלכה' - הרבי הצביע על הספר שנמצא בחדרו הק' בארון הספרים והמשיך = בכלל, זהו ליקוט של קולות. אך כשהוא אומר לחומרא זה דבר יציב (מבוסס)!
כאשר נכדו הרב יוסף ישעיה ברוין עבר לחב"ד, הגיע הרב שלמה זלמן במיוחד לרבי, בי"ד מר חשון תש"נ[5] בדאגה שנכדו יתעסק במבצעים ויפסיק ללמוד.
לאחר שנתן לרבי ד' ספרים, וביקש ברכה עבור נכדו אלימלך נפתלי צבי שיהי' חתן, הרבי בירך ואמר לו שיפסוק שצריך להיות חתן לאחר מכן אמר: נכדי שלמד בארץ ישראל (בטשעבין) וכעת לומד...
כ"ק אדמו"ר שליט"א: "דאָ". [כאן!, אף שלמד שבאותו הזמן הרב יוסף ישעיה ברוין למד בקרית גת, הרבי אמר שלומד כאן!]
הרב שלמה זלמן ברוין: הוא למדן גדול, וביקש ברכה שיישאר בלימוד. [היינו בגלל שעבר לחב"ד, יש חשש שיפסיק ללמוד..]
הרבי ענה: "ס'איז דאָך דאָ אַ כלל אַז 'קדושה אינה זזה ממקומה', ובפרט קדושת התורה. זאָל זיין בשורות טובות" [ישנו כלל שקדושה לא זזה ממקומה, ובמיוחד קדושת התורה, שיהיו בשורות טובות].
הרבי נתן לו דולר נוסף באומרו: "אָפּגעבן כפליים לתושי'" [תתן כפליים לתושי'ה], והרבי נתן לו דולר נוסף עבור נכדו.
הרבי מציין במספר (לפחות 8) מקומות לספרו. לדוגמא באגרת של הרבי מח' טבת תשט"ו מציינו בשם "קיצור שולחן ערוך לברון[6]" (היינו ספרו "שערים המציונים בהלכה" על קיצור שולחן ערוך)
בספר שיצא לאור לכבוד צדי"ק שנה לרבי "קרנות צדי"ק" כתב פלפול מיוחד לכבוד הרבי.
אחדים מפסקיו המפורסמים
- מצדד כשיטת האמורים שאף שהחוצה את קו התאריך מאמריקה לאוסטרליא ומפסיד יום, אסור לו לברך ספירת העומר בברכה, אבל מי שחוצה מאוסטרליא לאמריקה, כיון שאין לילה בניהם, ורק יום ארוך, ימשיך לספור בברכה. [7]
- בדין קאפו - יהודי שסייע לנאצים לרצוח יהודים בזמן השואה, האם מותר למסורו למלכות, פוסק הרב ברוין שאם ממשיך במעשיו מותר למסורו, אבל אם חדל ממעשיו אסור למסורו אבל אם נמסר אין מצוה לשחררו, וכמו כן העושה מעשים שמסכנים את כלל ישראל כמזייף דברים של המלכות שיכולים לגרום סכנה לכלל הציבור[8].
- בחודש כסלו תשל"ט חתם יחד על קול קורא בראשות הגאון הרב משה פיינשטיין נגד עשיית עירוב במנהטן או בברוקלין ובכל העיר ניו יורק[9].
משפחתו
- בנו הרב חיים אלעזר ישראל ברוין, מחבר "שערים מצוין בהלכה" על הש"ס 15 חלקים
- נכדו הרב יוסף ישעיה ברוין
הערות שוליים
- ↑ בת ר' שלמה ברוין הי"ד
- ↑ כאן הוסיף המבקר מילים בדבר המחירים הנוחים בדפוס הדר, וגם מביא את דברי המחבר בספרו בשבח דפוס הדר.
- ↑ דברי משיח תש"נ ח"א ע' 337-8
- ↑ מקדש מלך' כרך ב עמ' 407 :
- ↑ דברי משיח תש"נ ח"א ע' 337-8
- ↑ חלק א' עמ' קיב
- ↑ - והוא שלא כדעת הרבי. המאור חוברת ג' אייר תש"י
- ↑ המאור תש"י חוברות ה-ו
- ↑ נדפס באוצרות ירושלים עמוד תתתשי