חיים אלעזר שפירא: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 16: | שורה 16: | ||
הרבי סיפר: "מספרים על הרה"צ ממונקאטש - שבספר הנהגותיו 'דרכי חיים ושלום' מובאים הרבה גימטריאות וראשי תיבות. בשעה שהיה נוסע ברכבת היה מקשר את המספר שכתוב על גבי הקרון עם רמז וגימטריה וכו'. על דרך זה מספרים על הרב מאפטא, והאמת הרי היא שזוהי תורת [[הבעש"ט]], שמכל דבר שיהודי רואה או שומע עליו להפיק מזה הוראה בעבודת ה'.<REF>חול המועד [[פסח]] [[תשמ"ב]]. [http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=44041 חב"ד אינפו]</REF> | הרבי סיפר: "מספרים על הרה"צ ממונקאטש - שבספר הנהגותיו 'דרכי חיים ושלום' מובאים הרבה גימטריאות וראשי תיבות. בשעה שהיה נוסע ברכבת היה מקשר את המספר שכתוב על גבי הקרון עם רמז וגימטריה וכו'. על דרך זה מספרים על הרב מאפטא, והאמת הרי היא שזוהי תורת [[הבעש"ט]], שמכל דבר שיהודי רואה או שומע עליו להפיק מזה הוראה בעבודת ה'.<REF>חול המועד [[פסח]] [[תשמ"ב]]. [http://chabad.info/index.php?url=article_he&id=44041 חב"ד אינפו]</REF> | ||
מעניין שבמכתב מי"ד אייר תשי"ד מביא הרבי ראיה מדבריו של המנחת אלעזר נגד [[הגניזה החרסונית]], לאמיתותה, וזאת מדיוק לשונו: {{ציטוטון|הרבי ממונקאטש רבי [[חיים אלעזר שפירא]] בעהמ"ס "מנחת אלעזר" ועוד - אשר בסופה וסערה היתה דרכו ולא ניחת מביטויים חריפים וכו' בכתבו ע"ד כללות מכתבי גניזה זו כותב בזהירות ידועה: "ידי זרים המזייפים שלטו בהם", "השמר והזהר מבלי תאמין בם", "המכתבים האלו החשודים בזיוף" (דברי תורה מהדורא ה', ס"ט)}}. | |||
הרבי אמר ל[[משה יהודה לייב רבינוביץ'|אדמו"ר ממונקאטש שליט"א]] כי צריך להדפיס שוב את ספרי המנחת אלעזר, כאשר אזלו מן השוק, וכאשר הוא - הרי - צריך לעיין בספר, הוא צריך לשאול את הספר מאחר. הרבי אמר כי בעוד שבספרים אחרים שוקלים וטרים הלוך ושוב אך אינם מגיעים למסקנא, הרי שבמנחת אלעזר כתוב הכל ובברירות.<REF>[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&hilite=5c570ed4-f312-4001-b84e-d03835de1df3&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=548 שיחות קודש תשכ"ט ח"א עמ' 6.]</REF> | הרבי אמר ל[[משה יהודה לייב רבינוביץ'|אדמו"ר ממונקאטש שליט"א]] כי צריך להדפיס שוב את ספרי המנחת אלעזר, כאשר אזלו מן השוק, וכאשר הוא - הרי - צריך לעיין בספר, הוא צריך לשאול את הספר מאחר. הרבי אמר כי בעוד שבספרים אחרים שוקלים וטרים הלוך ושוב אך אינם מגיעים למסקנא, הרי שבמנחת אלעזר כתוב הכל ובברירות.<REF>[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&hilite=5c570ed4-f312-4001-b84e-d03835de1df3&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=548 שיחות קודש תשכ"ט ח"א עמ' 6.]</REF> |
גרסה מ־22:23, 24 באוקטובר 2011
![](/images/thumb/9/9f/%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%AA_%D7%90%D7%9C%D7%A2%D7%96%D7%A8.jpg/250px-%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%AA_%D7%90%D7%9C%D7%A2%D7%96%D7%A8.jpg)
רבי חיים אלעזר שפירא, (ח"י טבת ה'תרל"ב - ב' בסיון ה'תרצ"ז), האדמו"ר ממונקאטש, ומחבר הספרים "מנחת אלעזר", "דרכי חיים ושלום" ועוד. היה אדמו"ר לאלפי חסידים לפני השואה, נודע במלחמתו החריפה נגד מעקרי היהדות, בפרט נגד התנועה הציונית.
עם הריי"צ
רבי חיים אלעזר עמד בקשר של מכתבים עם הריי"צ.
הרבי סיפר, כי פעם ראה אצל חותנו הריי"צ מכתב ובו 5 או 6 שורות של תוארים. שאל אותו הרבי למי מופנה מכתב זה, והשיב לו הריי"צ כי הוא מופנה למנחת אלעזר.[1]
עם הרבי
הוא עמד בקשר חם מאוד עם הרבי. שלח לרבי שני מכתבים מלאים בתוארים מופלגים ביותר.
הוא היה מהיחידים מגדולי החסידות בדורות האחרונים שהרבי מזכירו בשיחותיו ובמכתביו[3].
הרבי סיפר: "מספרים על הרה"צ ממונקאטש - שבספר הנהגותיו 'דרכי חיים ושלום' מובאים הרבה גימטריאות וראשי תיבות. בשעה שהיה נוסע ברכבת היה מקשר את המספר שכתוב על גבי הקרון עם רמז וגימטריה וכו'. על דרך זה מספרים על הרב מאפטא, והאמת הרי היא שזוהי תורת הבעש"ט, שמכל דבר שיהודי רואה או שומע עליו להפיק מזה הוראה בעבודת ה'.[4]
מעניין שבמכתב מי"ד אייר תשי"ד מביא הרבי ראיה מדבריו של המנחת אלעזר נגד הגניזה החרסונית, לאמיתותה, וזאת מדיוק לשונו: "הרבי ממונקאטש רבי חיים אלעזר שפירא בעהמ"ס "מנחת אלעזר" ועוד - אשר בסופה וסערה היתה דרכו ולא ניחת מביטויים חריפים וכו' בכתבו ע"ד כללות מכתבי גניזה זו כותב בזהירות ידועה: "ידי זרים המזייפים שלטו בהם", "השמר והזהר מבלי תאמין בם", "המכתבים האלו החשודים בזיוף" (דברי תורה מהדורא ה', ס"ט)".
הרבי אמר לאדמו"ר ממונקאטש שליט"א כי צריך להדפיס שוב את ספרי המנחת אלעזר, כאשר אזלו מן השוק, וכאשר הוא - הרי - צריך לעיין בספר, הוא צריך לשאול את הספר מאחר. הרבי אמר כי בעוד שבספרים אחרים שוקלים וטרים הלוך ושוב אך אינם מגיעים למסקנא, הרי שבמנחת אלעזר כתוב הכל ובברירות.[5]