לוד: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 22: | שורה 22: | ||
'''לוד''' היא עיר במרכז [[ארץ הקודש]], ומתגוררים בה כ-75,000 תושבים. | '''לוד''' היא עיר במרכז [[ארץ הקודש]], ומתגוררים בה כ-75,000 תושבים. | ||
העיר הינה מהעתיקות בעולם, היא מוזכרת | העיר הינה מהעתיקות בעולם, היא מוזכרת ב[[משנה]] ו[[בגמרא]] פעמים רבות והייתה מקום מגוריהם והרבצת תורתם של הרבה מגדולי ה[[תנאים]]. | ||
== ביקור [[אדמו"ר הריי"צ]] בעיר == | == ביקור [[אדמו"ר הריי"צ]] בעיר == | ||
[[אדמו"ר הריי"צ]] ביקר בעיר בעת ביקורו | [[אדמו"ר הריי"צ]] ביקר בעיר בעת ביקורו ב[[ארץ ישראל]] בשנת [[תרפ"ט]]. תיאור מהביקור{{הערה|על פי יומנים מהתקופה, עיבוד: [[מנחם זיגלבוים]], ב[[שבועון בית משיח]]}}: | ||
ביום חמישי, ב' במנחם אב, בשעה שש בבוקר, הגיעה הרכבת לתחנת הרכבת | ביום חמישי, ב' במנחם אב, בשעה שש בבוקר, הגיעה הרכבת לתחנת הרכבת ב[[לוד]]. [[הרבי]] יצא מהרכבת, ורגליו דרכו לראשונה על אדמת [[ארץ הקודש]], ארץ אשר עיני ה' אלוקיך בה מראשית שנה ועד אחרית שנה, הארץ אליה כספו וגם כלו רבותינו נשיאנו, אך רק השישי בשושלת האדמו"רים זכה לחון בעפרה - - | ||
בצעדי הוד איטיים, רבי רושם, פסע הרבי על הרציף בדרכו אל הרכבת העולה ירושלימה. במקום כבר התאספו עשרות רבות של אנשים שלא יכלו להמתין לבואו של הרבי בשערי ירושלים, ובאו | בצעדי הוד איטיים, רבי רושם, פסע הרבי על הרציף בדרכו אל הרכבת העולה ירושלימה. במקום כבר התאספו עשרות רבות של אנשים שלא יכלו להמתין לבואו של הרבי בשערי [[ירושלים]], ובאו ל[[לוד]] לקבל את פני הדרת קודשו. | ||
".. בתחנת לוד שם הגיעו בלי עין הרע כמה מאות יהודים | ".. בתחנת [[לוד]] שם הגיעו בלי עין הרע כמה מאות יהודים מ[[ירושלים]], [[חברון]], [[צפת]], [[יפו]], חלק מהם זקנים, כאלו שהיו אצל ההורים", כתב [[הרבי הריי"צ]] לבתו הצעירה [[הרבנית שיינא]] חודשים אחדים לאחר מכן. "היו מוכרחות לעבור עשר דקות עד שיכלתי לצאת מהקרון. במשך הזמן הזה נעמדו הזקנים והקיפו את דלת הקרון, ואיך שניגשתי לדלת, בעודני עומד בדלת, הם אמרו את ה'שלום עליכם' בהתרגשות. ה'ברוך הבא' היה מוצף בדמעות חמות של שמחה קדושה. בין רגע הם נעשו יותר צעירים, גאים מלאי חיות. בעוד אני עומד על המדרגות הראשונות, כדי לקבל את ה'שלום עליכם' החם ובעודני רואה איך כל אחד מהם מחפש בי את זכרונות הקודש הישנים שלו, הרצון לראות בי את [[הצמח-צדק]] הקדוש, הרצון הוא לראות בי את הסבא הקדוש מ[[ליובאוויטש]], את הדוד [[מהרי"ל]], את הסבא [[מהרי"ן]], ואת הסבא [[רבי יוסף יצחק]], ואת האבא. העיניים בורקות והמצחים החיוורים חסרי השערות, מכוסים בטפות זיעה, שמחים ונרעשים.. הרגע הזה השפיע עלי מאוד ורומם אותי לעולם אחר לגמרי". | ||
==שיכון חב"ד== | ==שיכון חב"ד== | ||
[[קובץ:שיכון חבד לוד1.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הזמנה ל[[חנוכת הבית|חנוכת]] הבלוק הראשון]] | [[קובץ:שיכון חבד לוד1.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הזמנה ל[[חנוכת הבית|חנוכת]] הבלוק הראשון]] | ||
שיכון חב"ד בלוד הנו הריכוז ההתיישבותי החב"די הראשון שייסד [[הרבי]] ב[[ארץ הקודש]] (קדם לו [[כפר חב"ד]] שנוסד על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]]), כאשר לאחריו נוסדו והתפתחו [[שיכון חב"ד]] | [[שיכון חב"ד בלוד]] הנו הריכוז ההתיישבותי החב"די הראשון שייסד [[הרבי]] ב[[ארץ הקודש]] (קדם לו [[כפר חב"ד]] שנוסד על ידי [[אדמו"ר הריי"צ]]), כאשר לאחריו נוסדו והתפתחו [[שיכון חב"ד]] ב[[ירושלים]], [[נחלת הר חב"ד]] ב[[קריית מלאכי]], קריית חב"ד ב[[צפת]] ועוד. | ||
בראשית שנת [[תשכ"ד]] הגיע לארץ הרב [[בנימין גורודצקי]], כשהוא מצויד בהוראה של [[הרבי]] לבניית שיכון [[חב"ד]] בעיר לוד. הוא פנה | בראשית שנת [[תשכ"ד]] הגיע לארץ הרב [[בנימין גורודצקי]], כשהוא מצויד בהוראה של [[הרבי]] לבניית שיכון [[חב"ד]] בעיר [[לוד]]. הוא פנה ל[[יוסף וייץ]] שעמד בראש מנהל מקרקעי ישראל וקנה ממנו את השטח. [[הרב גורודצקי]] הביא עמו עשרת אלפים [[דולר]] מ[[הרבי]]. בסכום הזה [[הרב גורודצקי]] והרב [[אפרים וולף]] רכשו את הקרקע והתחילו להכשיר את השטח. את יתר הכסף תרם הנדיב ר' [[אברהם פרשן]] ונעשה כעין שותף. | ||
[[קובץ:שיכון חבד לוד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הנחת אבן הפינה לבניין הראשון של השיכון, כ' [[מנחם אב]] תשכ"ה]] | [[קובץ:שיכון חבד לוד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הנחת אבן הפינה לבניין הראשון של השיכון, כ' [[מנחם אב]] תשכ"ה]] | ||
בהמשך הדרך היו קשיים גדולים. בשלב מסויים כתב הרב וולף | בהמשך הדרך היו קשיים גדולים. בשלב מסויים כתב הרב [[אפרים וולף]] ל[[רבי]] על [[מחשבה]] להחזיר חלק מהמגרש. את התשובה קיבל במברק בו ה[[רבי]] שלל לחלוטין את הרעיון. | ||
הנחת אבן הפינה לשיכון התקיימה פעמיים. ב[[כ' באב]] [[תשכ"ה]] הונחה אבן-הפינה לתחילת הבנייה, ובפעם השנייה היה אירוע גדול לאחר [[מלחמת ששת הימים]], הרב [[זושא וילימובסקי]] פעל בעניין במרץ והביא את [[מנחם בגין]], את שר הדואר ישראל ישעיהו, וגם ראש העיר צבי איצקוביץ בא ונשא נאום נרגש. | הנחת אבן הפינה לשיכון התקיימה פעמיים. ב[[כ' באב]] [[תשכ"ה]] הונחה אבן-הפינה לתחילת הבנייה, ובפעם השנייה היה אירוע גדול לאחר [[מלחמת ששת הימים]], הרב [[זושא וילימובסקי]] פעל בעניין במרץ והביא את [[מנחם בגין]], את שר הדואר [[ישראל ישעיהו]], וגם ראש העיר [[צבי איצקוביץ]] בא ונשא נאום נרגש. | ||
[[קובץ:הנחת אבן הפניה לוד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הנחת אבן הפינה]] לשיכון חב"ד ב[[כ' מנחם אב]] [[תשכ"ה]]]] | [[קובץ:הנחת אבן הפניה לוד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הנחת אבן הפינה]] לשיכון חב"ד ב[[כ' מנחם אב]] [[תשכ"ה]]]] | ||
הרבי השתתף במעמד בדרך מיוחדת - מכתב שנשלח על ידי אחד מבני משפחת קרמר. הוא הגיע | הרבי השתתף במעמד בדרך מיוחדת - מכתב שנשלח על ידי אחד מבני משפחת קרמר. הוא הגיע מ[[ארצות הברית]] באותו ערב, היישר לחגיגה. | ||
כאשר בנו את בלוק חמש שהוא הגבוה מכולם, הרבי הורה שהבנייה תהיה באופן משוכלל במיוחד ובכלל זה מעלית שנחשבה אז לוקסוס. קשיים מיוחדים התעוררו בבניית הבלוק האחרון, ושוב, כאשר חשבו על הפסקת הבנייה, הרבי שלל את זה והורה להמשיך. | כאשר בנו את בלוק חמש שהוא הגבוה מכולם, הרבי הורה שהבנייה תהיה באופן משוכלל במיוחד ובכלל זה מעלית שנחשבה אז לוקסוס. קשיים מיוחדים התעוררו בבניית הבלוק האחרון, ושוב, כאשר חשבו על הפסקת הבנייה, הרבי שלל את זה והורה להמשיך. | ||
בשנת [[תש"ל]], כשהרב אפרים וולף שהה אצל הרבי ב[[י"ט בכסלו]], אמר לו הרבי, שהוא רוצה להשקיע אלף דולר נוספים בבניית השכונה. באותו זמן לא היה ביקוש מיוחד לדירות, אך הרבי צפה את היציאה מ[[רוסיה]] | בשנת [[תש"ל]], כשהרב [[אפרים וולף]] שהה אצל הרבי ב[[י"ט בכסלו]], אמר לו הרבי, שהוא רוצה להשקיע אלף [[דולר]] נוספים בבניית השכונה. באותו זמן לא היה ביקוש מיוחד לדירות, אך הרבי צפה את היציאה מ[[רוסיה]] ומ[[גרוזיה]] וזמן קצר אחר-כך הגיעו לשיכון שלושים משפחות מ[[גרוזיה]]. | ||
===הקהילה כיום=== | ===הקהילה כיום=== | ||
[[קובץ: לוד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[התוועדות]] ב[[בית הכנסת בית אריה (לוד)|בית הכנסת "בית אריה"]]]] | [[קובץ: לוד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[התוועדות]] ב[[בית הכנסת בית אריה (לוד)|בית הכנסת "בית אריה"]]]] | ||
קהילת חב"ד כיום מונה יותר מ-1000 משפחות המתגוררות | קהילת [[חב"ד]] כיום מונה יותר מ-1000 משפחות המתגוררות ב[[שיכון חב"ד ברחובות]] [[צמח צדק]] ו[[אדמו"ר האמצעי]] ולאור הגידול בקהילת [[חב"ד]] ומחוסר דיור בשכונה, חלקם עברו להתגורר בסמיכות לשיכון, בשכונות שער העיר, נווה אורנים וברחובות הסמוכים - דוד רמז, פנקס, יוספטל ועוד. | ||
[[בית הכנסת בית אריה (לוד)|בית הכנסת הגדול - "בית אריה"]] נמצא במרכז השכונה ומשמש מדי יום יותר מאלף מתפללים שמגיעים מרחבי העיר לוד ורמלה. כמו כן בשכונה ישנם עוד ארבעה בתי כנסת. | [[בית הכנסת בית אריה (לוד)|בית הכנסת הגדול - "בית אריה"]] נמצא במרכז השכונה ומשמש מדי יום יותר מאלף מתפללים שמגיעים מרחבי העיר [[לוד]] [[ורמלה]]. כמו כן בשכונה ישנם עוד ארבעה בתי כנסת. | ||
עיריית לוד קראה רחובות הקשורים | עיריית [[לוד]] קראה רחובות הקשורים ל[[חב"ד]]: רח' [[אדמו"ר האמצעי]] ורח' [[הצמח צדק] הנמצאים בשיכון [[חב"ד]] וכיכר [[הרבי מלובאוויטש]] הנמצאת בסמיכות לשיכון [[חב"ד]]. | ||
בשנת [[תשס"ה]] לאחר שבקהילה נפטרו כמה חברים בטרם עת, התכנסה הקהילה לאסיפת חרום בה הוחלט לכתוב [[ספר תורה]] לזכות תושבי השכונה, הספר הוכנס לבית הכנסת "בית אריה". | בשנת [[תשס"ה]] לאחר שבקהילה נפטרו כמה חברים בטרם עת, התכנסה הקהילה לאסיפת חרום בה הוחלט לכתוב [[ספר תורה]] לזכות תושבי השכונה, הספר הוכנס לבית הכנסת "[[בית אריה]]". | ||
בשנת [[תשס"ו]] בעקבות גניבות חוזרות ונשנות שהתבצעו על ידי ערבים הדרים בשכונה הסמוכה, הוקם "משמר השכונה" בו חברים כ-37 מתנדבים היוצאים בתורנות לסיורים מידי לילה. | בשנת [[תשס"ו]] בעקבות גניבות חוזרות ונשנות שהתבצעו על ידי ערבים הדרים בשכונה הסמוכה, הוקם "משמר השכונה" בו חברים כ-37 מתנדבים היוצאים בתורנות לסיורים מידי לילה. | ||
בשנת [[תשפ"א]] בעקבות פרעות שנערכו בעיר לוד חודש ארגון ה"שומרים". | בשנת [[תשפ"א]] בעקבות פרעות שנערכו בעיר [[לוד]] חודש ארגון ה"שומרים". | ||
===תפקידים בקהילה=== | ===תפקידים בקהילה=== | ||
שורה 78: | שורה 78: | ||
*'''צעירים''' - בית כנסת לצעירים במתחם [[תלמוד תורה לוד]], בניהול הרב [[אריה קדם]] | *'''צעירים''' - בית כנסת לצעירים במתחם [[תלמוד תורה לוד]], בניהול הרב [[אריה קדם]] | ||
*'''ניסן-חב"ד''' - מרכז העיר, בניהול הרב מנדלסון | *'''ניסן-חב"ד''' - מרכז העיר, בניהול הרב מנדלסון | ||
*'''היכל יהונתן''' - שכונת גני אביב, בניהול הרב חיים ברוד | *'''היכל יהונתן''' - שכונת [[גני אביב]], בניהול הרב [[חיים ברוד]] | ||
*'''צעירי הצעירים- לודבאוויטש''' - בניהול הרב [[מנחם מרדכי קעניג]] | *'''צעירי הצעירים- לודבאוויטש''' - בניהול הרב [[מנחם מרדכי קעניג]] | ||
*'''גבעת ליובאוויטש''' - בניהול הרב [[נטע זאב גערליצקי]] | *'''גבעת ליובאוויטש''' - בניהול הרב [[נטע זאב גערליצקי]] | ||
*'''חב"ד גני איילון''' - בניהול אלי בר אברהם. | *'''חב"ד גני איילון''' - בניהול [[אלי בר אברהם]]. | ||
*'''אנשי ליובאוויטש''' - בניהול של הרב זלמנוב [[מכון הלכה חב''ד]] | *'''אנשי ליובאוויטש''' - בניהול של הרב זלמנוב [[מכון הלכה חב''ד]] | ||
*'''שערי עלייה''' - בניהול השליח [[הרב אברהם חזן]] | *'''שערי עלייה''' - בניהול השליח [[הרב אברהם חזן]] | ||
שורה 87: | שורה 87: | ||
*'''מחזיקי הדת''' | *'''מחזיקי הדת''' | ||
*'''למען החיים''' - בניהול העסקן ר' [[חיים גלינסקי]] | *'''למען החיים''' - בניהול העסקן ר' [[חיים גלינסקי]] | ||
*'''אנשי החסידים''' - בניהול הרב לעולי צרפת הרב געז , והרב זוהר עמר-קבוצה נ''ה | *'''אנשי החסידים''' - בניהול הרב לעולי [[צרפת]] הרב געז , והרב זוהר עמר-קבוצה נ''ה | ||
==מוסדות חב"ד בעיר== | ==מוסדות חב"ד בעיר== | ||
שורה 105: | שורה 105: | ||
*שכונת גני אביב. מנהל: דב קוק. | *שכונת גני אביב. מנהל: דב קוק. | ||
*שכונת הרכבת-עמידר ממשלתי. מנהל:הרב ישראל כהן חותנו של הרב השליח [[חיים אוחיון]] | *שכונת הרכבת-עמידר ממשלתי. מנהל:הרב ישראל כהן חותנו של הרב השליח [[חיים אוחיון]] | ||