יששכר בער מליובאוויטש: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
מ (החלפת טקסט – "<ref>" ב־"{{הערה|") |
מ (החלפת טקסט – "</ref>" ב־"}}") |
||
שורה 6: | שורה 6: | ||
היה מחסידי הבעש"ט הנסתרים. שסללו את הדרך להתגלות תורת החסידות. | היה מחסידי הבעש"ט הנסתרים. שסללו את הדרך להתגלות תורת החסידות. | ||
ברשימת כ"ק אדמו"ר הריי"צ{{הערה|נדפסה גם ב"אוצר מרשימות הרבי הריי"ץ" עמוד 129-131. | ברשימת כ"ק אדמו"ר הריי"צ{{הערה|נדפסה גם ב"אוצר מרשימות הרבי הריי"ץ" עמוד 129-131.}} כותב שאחר הסתלקות מורנו [[הבעש"ט]] במשך כשנה היה בנשיאות בנו [[צבי בן הבעש"ט|רבי צבי]], אך הנהגתו היית בחלישות, ורק בשבועות תקכ"א העביר נשיאותו ל[[מגיד ממזריטש]]. במשך שנה זו התקררו רבים מחסידי הבעש"ט, לאחר מכן בתחילת נישאות המגיד שלח שלוחים לליטא ואחרי כמה שינויים, הצליחו להלהיב את החסידים הישנים וגם החדשים, ובניהם רבי [[מנחם מענדל מויטבסק]] (אז נקרא ממינסק), ורבי ישכר בער מקובליניק. והם נסעו למזריטש לכחצי שנה. אחרך כך חזרו לביתם ""מלאים בזיוה והדרה של תורת החסידות" עד כי התחילו לעשות תעמולה לשיטת מורנו הבעשל טוב והרב המגדי בין בני התורה במינסק ובקאבלניק". | ||
הרבי הריי"ץ מונה שלושה מרכזי חסידות גלויים שנפתחו בתשכ"ה על אף המלחמות בחסידות, והראשון שניהם הוא: "בליובאוויטש ומנהלו הרה"ק רבי ישכר דוב הנ"ל". | הרבי הריי"ץ מונה שלושה מרכזי חסידות גלויים שנפתחו בתשכ"ה על אף המלחמות בחסידות, והראשון שניהם הוא: "בליובאוויטש ומנהלו הרה"ק רבי ישכר דוב הנ"ל". |