דירת עכו"ם כדירת בהמה: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
(←במשנה) |
||
שורה 2: | שורה 2: | ||
==במשנה== | ==במשנה== | ||
מובא במשנה: | מובא במשנה: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן | {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=הַדָּר עִם הַנָּכְרִי בֶחָצֵר, אוֹ עִם מִי שֶׁאֵינוֹ מוֹדֶה בָעֵרוּב, הֲרֵי זֶה אוֹסֵר עָלָיו (דִּבְרֵי רַבִּי מֵאִיר). רַבִּי אֱלִיעֶזֶר בֶּן יַעֲקֹב אוֹמֵר, לְעוֹלָם אֵינוֹ אוֹסֵר עַד שֶׁיְהוּ שְׁנֵי יִשְׂרְאֵלִים אוֹסְרִין זֶה עַל זֶה|מקור=עירובין פ"ו מ"א}} | ||
בגמרא (עירובין סב, א) מובא: | בגמרא (עירובין סב, א) מובא: | ||
וסבר רבי מאיר דירת עובד כוכבים שמה דירה? והתניא חצירו של עובד כוכבים הרי הוא כדיר של בהמה! אלא דכולי עלמא דירת עובד כוכבים לא שמה דירה, והכא בגזירה שמא ילמד ממעשיו קא מיפלגי, [[רבי אליעזר בן יעקב]] סבר כיון ד[[עובד כוכבים]] חשוד א[[שפיכות דמים]], תרי דשכיחי דדיירי גזרו בהו חד לא שכיח לא גזרו ביה רבנן ורבי מאיר סבר זמנין דמקרי ודייר. | וסבר רבי מאיר דירת עובד כוכבים שמה דירה? והתניא חצירו של עובד כוכבים הרי הוא כדיר של בהמה! אלא דכולי עלמא דירת עובד כוכבים לא שמה דירה, והכא בגזירה שמא ילמד ממעשיו קא מיפלגי, [[רבי אליעזר בן יעקב]] סבר כיון ד[[עובד כוכבים]] חשוד א[[שפיכות דמים]], תרי דשכיחי דדיירי גזרו בהו חד לא שכיח לא גזרו ביה רבנן ורבי מאיר סבר זמנין דמקרי ודייר. | ||
כלומר: למרות ששנים המתגוררים באותה חצר, גזרו חז"ל שעליהם לערב [[עירוב חצרות]], משום שהדבר דומה ל[[רשות הרבים]], אין זה אלא בדירת ישראל. לעומת זאת דירת עכו"ם נחשבת כדירת בהמה, ואין היא נחשבת דירה כלל לגבי הישראל. אלא שגזרו חז"ל שלא ילמוד ממעשיו, וכדי שיתרחק מלהתגורר בשכנות עם גוי, תיקנו שיוכרח היהודי לשכור את דירת הגוי כדי שלא יאסור עליו את העירוב בכך שהוא מתגורר באותה חצר, ומכיון שהגוי לא יסכים להשכיר כי הוא יחשוש מ[[כישוף]], יאלץ היהודי לעקור דירתו משם. וכל זה תיקנו רק כשיש שני דירות יהודיות, אבל כשיש דירה אחת, לא גזרו חז"ל מכיון שהדבר אינו מצוי שיהודי מתגורר ביחידות עם גוי בחצר, מכיון שהוא חושש שהגוי עלול להרגו. | כלומר: למרות ששנים המתגוררים באותה חצר, גזרו חז"ל שעליהם לערב [[עירוב חצרות]], משום שהדבר דומה ל[[רשות הרבים]], אין זה אלא בדירת ישראל. לעומת זאת דירת עכו"ם נחשבת כדירת בהמה, ואין היא נחשבת דירה כלל לגבי הישראל. אלא שגזרו חז"ל שלא ילמוד ממעשיו, וכדי שיתרחק מלהתגורר בשכנות עם גוי, תיקנו שיוכרח היהודי לשכור את דירת הגוי כדי שלא יאסור עליו את העירוב בכך שהוא מתגורר באותה חצר, ומכיון שהגוי לא יסכים להשכיר כי הוא יחשוש מ[[כישוף]], יאלץ היהודי לעקור דירתו משם. וכל זה תיקנו רק כשיש שני דירות יהודיות, אבל כשיש דירה אחת, לא גזרו חז"ל מכיון שהדבר אינו מצוי שיהודי מתגורר ביחידות עם גוי בחצר, מכיון שהוא חושש שהגוי עלול להרגו. | ||
==חקירת הצמח צדק== | ==חקירת הצמח צדק== | ||
הצמח צדק אומר כי מדברי המשנה משמע, שגם אם יהודים רבים מתגוררים בדירה אחת, אין בכך בעיה ואין הם מחוייבים בעירוב חצירות, מכיון שהדבר נחשב כאילו יהודי אחד מתגורר עם גוי אחד (וכמו שפוסק הגהות מיימוני בשם ר"י). ומקשה הצמח צדק והלא הטעם שאין מצוי שמתגורר יהודי אחד עם גוי אחד הוא מפני סכנה אבל כאן שיש יהודים רבים אין סכנה ממילא מצוי הדבר כן, ולמה לא תיקנו חז"ל עירוב חצרות? | הצמח צדק אומר כי מדברי המשנה משמע, שגם אם יהודים רבים מתגוררים בדירה אחת, אין בכך בעיה ואין הם מחוייבים בעירוב חצירות, מכיון שהדבר נחשב כאילו יהודי אחד מתגורר עם גוי אחד (וכמו שפוסק הגהות מיימוני בשם ר"י). ומקשה הצמח צדק והלא הטעם שאין מצוי שמתגורר יהודי אחד עם גוי אחד הוא מפני סכנה אבל כאן שיש יהודים רבים אין סכנה ממילא מצוי הדבר כן, ולמה לא תיקנו חז"ל עירוב חצרות? |