ימי החופש: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
מ (החלפת טקסט – " נפש " ב־" נפש ") |
מ (החלפת טקסט – " לימוד התורה " ב־" לימוד התורה ") |
||
שורה 60: | שורה 60: | ||
===חובת הלימוד חלה כמובן גם מימי החופש=== | ===חובת הלימוד חלה כמובן גם מימי החופש=== | ||
אף על פי שבימינו [[בית המקדש]] חרב, ואין לנו [[קרבנות|עבודת הקרבנות]] - הרי יש לנו חובת לימוד התורה ושמירת מצותיה. וחובה זו חלה על כל אחד, בכל גיל ובכל מצב. אולם בגלל טרדת הפרנסה נאלצים רבים להסתפק בקביעות עתים לתורה. | אף על פי שבימינו [[בית המקדש]] חרב, ואין לנו [[קרבנות|עבודת הקרבנות]] - הרי יש לנו חובת [[לימוד התורה]] ושמירת מצותיה. וחובה זו חלה על כל אחד, בכל גיל ובכל מצב. אולם בגלל טרדת הפרנסה נאלצים רבים להסתפק בקביעות עתים לתורה. | ||
והנה, הכהנים שבימינו, אשר כל יומם קודם לתורה - הם ה[[רב|רבנים]] ראשי ישיבות, וגם הצעירים, אשר מקבלים את משכורתם וכל צרכיהם מאחרים כדי שיהיו פנויים לעבודת ה', ללמוד וללמד תורה. | והנה, הכהנים שבימינו, אשר כל יומם קודם לתורה - הם ה[[רב|רבנים]] ראשי ישיבות, וגם הצעירים, אשר מקבלים את משכורתם וכל צרכיהם מאחרים כדי שיהיו פנויים לעבודת ה', ללמוד וללמד תורה. | ||
שורה 91: | שורה 91: | ||
המושג של "חופש" בישיבה, חדר או תלמוד תורה, הוא דבר בלתי רצוי כו' וכו'. דמכיון שהתורה היא "חיינו ואורך ימינו", הרי לא יתכן שיהי' הפסק ח"ו, בענין החיים. | המושג של "חופש" בישיבה, חדר או תלמוד תורה, הוא דבר בלתי רצוי כו' וכו'. דמכיון שהתורה היא "חיינו ואורך ימינו", הרי לא יתכן שיהי' הפסק ח"ו, בענין החיים. | ||
והלואי שיבטלו סוכ"ס את קיומו של החופש הזה, ואדרבה - מ[[י"ב תמוז]] "יום חג גאולת עוסקי הרבצת התורה", ובפרט של לימוד התורה ברבים "עשרה שיושבים ועוסקים בתורה", יש להוסיף בלימוד התורה, ובימי "בין המצרים" - הוספה יתירה מצד הענין ד"ציון במשפט תפדה"...{{הערה|1=משיחת שבת פרשת דברים תשמ"ו.}} | והלואי שיבטלו סוכ"ס את קיומו של החופש הזה, ואדרבה - מ[[י"ב תמוז]] "יום חג גאולת עוסקי הרבצת התורה", ובפרט של [[לימוד התורה]] ברבים "עשרה שיושבים ועוסקים בתורה", יש להוסיף בלימוד התורה, ובימי "בין המצרים" - הוספה יתירה מצד הענין ד"ציון במשפט תפדה"...{{הערה|1=משיחת שבת פרשת דברים תשמ"ו.}} | ||