גשמיות: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
מ (החלפת טקסט – "<REF>" ב־"{{הערה|1=") |
מ (החלפת טקסט – "</REF>" ב־"}}") |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''גשמיות''', היא כינוי לדבר שיש בו הסתר אלוקי; למרות שהדברים הגשמיים הם גשמיות הם דבר ה' וחיותם ממנו, אין הדבר נראה לעינים, אם כי ההסתר הוא רק מצד המקבל, אך לא מצד המשפיע. | '''גשמיות''', היא כינוי לדבר שיש בו הסתר אלוקי; למרות שהדברים הגשמיים הם גשמיות הם דבר ה' וחיותם ממנו, אין הדבר נראה לעינים, אם כי ההסתר הוא רק מצד המקבל, אך לא מצד המשפיע. | ||
כל הדברים גשמיים הם מאור ה', וחיותם בכל רגע ורגע על ידי מאמר ה' השופע בו, על ידי השתלשלות החיות מאותיות הא"ב ממדריגה למדריגה.{{הערה|1=[[שער היחוד והאמונה]]. | כל הדברים גשמיים הם מאור ה', וחיותם בכל רגע ורגע על ידי מאמר ה' השופע בו, על ידי השתלשלות החיות מאותיות הא"ב ממדריגה למדריגה.{{הערה|1=[[שער היחוד והאמונה]].}}. ואין בריאתם בהשתלשלות מחכמה ועשרת הספירות, אלא מאור [[סובב כל עלמין]] המתפשט ל[[ממלא כל עלמין]], כי מספירות רוחניות לא ימצא גשמיות כלל, אלא רק לנפש הברואים הגשמיים שהם ממלכות, והאור הסובב כל עלמין הוא המגביל את האותיות של עשרה ספירות, שיוגבלו בכלי, כי האור הסובב כל עלמין הוא הגורם לבחינת הגשמיות שהוא כלי מגביל לרוחניות{{הערה|אדמו"ר הזקן > תורה אור > מגלת אסתר > צב, ד }}. | ||
מציאות הגשמיות היא שלא כדרך ההשתלשלות, לא רק בגשמיות הנראית לעינים אלא גם במציאות הישות הקיימת בכל הספירות, ואין הפרש לגבי בחינת הארת הסובב בין התהוות יש בראשית דחכמה להתהוות יש הגשמיות ד[[דצ"ח]] מן הרוחניות שנק' סוף שמקיף לכולם בשוה ממש, מפני שההארה וההמשכה שמבחינת סובב זה אינה באה בבחינת התלבשות והשתלשלות כהתלבשות השכל במדות וכה"ג אלא בבחי' סובב ומקיף מלמעלה בבחי' ההעלם והאין, וזה החשיבות של קיום מצוות מעשיות בדברים גשמיים, שעל ידי זה מעוררים את בחינת הסובב עצמה{{הערה|אדמו"ר האמצעי, שערי אורה, שער הפורים, נה, א}}. | מציאות הגשמיות היא שלא כדרך ההשתלשלות, לא רק בגשמיות הנראית לעינים אלא גם במציאות הישות הקיימת בכל הספירות, ואין הפרש לגבי בחינת הארת הסובב בין התהוות יש בראשית דחכמה להתהוות יש הגשמיות ד[[דצ"ח]] מן הרוחניות שנק' סוף שמקיף לכולם בשוה ממש, מפני שההארה וההמשכה שמבחינת סובב זה אינה באה בבחינת התלבשות והשתלשלות כהתלבשות השכל במדות וכה"ג אלא בבחי' סובב ומקיף מלמעלה בבחי' ההעלם והאין, וזה החשיבות של קיום מצוות מעשיות בדברים גשמיים, שעל ידי זה מעוררים את בחינת הסובב עצמה{{הערה|אדמו"ר האמצעי, שערי אורה, שער הפורים, נה, א}}. | ||
== גשמיות של יהודי == | == גשמיות של יהודי == | ||
גשמיות של [[יהודי]] הוא [[רוחניות]], הקדוש ברוך הוא נותן לנו גשמיות, שנעשה מכך רוחניות. פעמים כשלרגע אין זה כך, יש לתת לקב"ה אפילו "מנחת עני" והוא נותן בשפע{{הערה|1=היום יום כ"ז טבת. | גשמיות של [[יהודי]] הוא [[רוחניות]], הקדוש ברוך הוא נותן לנו גשמיות, שנעשה מכך רוחניות. פעמים כשלרגע אין זה כך, יש לתת לקב"ה אפילו "מנחת עני" והוא נותן בשפע{{הערה|1=היום יום כ"ז טבת.}}. | ||
כך אמר גם [[אדמו"ר הזקן|רבינו הזקן]]{{הערת שוליים|מובא ב[[היום יום - כ"ז אלול]].}}: {{ציטוטון|"ישראל גוי אחד בארץ" - [[עם ישראל]] גם בארציות העולם קשור עם [[ה' אחד]]. השם יתברך עושה מה[[רוחניות]] גשמיות, ועם ישראל עושה מהגשמיות [[רוחניות]]}}. | כך אמר גם [[אדמו"ר הזקן|רבינו הזקן]]{{הערת שוליים|מובא ב[[היום יום - כ"ז אלול]].}}: {{ציטוטון|"ישראל גוי אחד בארץ" - [[עם ישראל]] גם בארציות העולם קשור עם [[ה' אחד]]. השם יתברך עושה מה[[רוחניות]] גשמיות, ועם ישראל עושה מהגשמיות [[רוחניות]]}}. |