אמירת לחיים: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
בשנים הראשונות השתמש הרבי במשקה הנקרא בנדקטין (צהוב) ובעקבות מעשה שהי' עבר הרבי להשתמש במשקה 'סמירנוף' (לבן) אשר עד היום הוא המשקה העיקרי שמשתמשים בו בהתוועדויות חסידיות ב[[770]]. | בשנים הראשונות השתמש הרבי במשקה הנקרא בנדקטין (צהוב) ובעקבות מעשה שהי' עבר הרבי להשתמש במשקה 'סמירנוף' (לבן) אשר עד היום הוא המשקה העיקרי שמשתמשים בו בהתוועדויות חסידיות ב[[770]]. | ||
==נוסח אמירת ה'לחיים בהתוועדות == | |||
"באמירת לחיים יש שתי נוסחאות: א) לחיים טובים ולשלום, וטעם הברכה - להיות כי בשתיית היין הנזכרת בפעם הראשונה בתורה היו תוצאות לא טובים - ויחל נח גו' ועץ הדעת גפן הי', ולכן מברכים שיין זה יהי' לחיים טובים. | |||
ב) הרב המגיד ממעזריטש הי' עונה לחיים ולברכה. פעם בהתוועדות שהי' נוכח רבינו הזקן, ענה רבינו הזקן: לחיים ולברכה. אחרי ההתוועדות שוחחו החסידים בטעם נוסח זה, ששמעוהו אז פעם הראשונה. אחד החסידים אמר, אשר להיות כי נכנס יין יצא סוד, ובעבודה הוא התגלות המדות, לכן זקוקים לברכה. והנוסח הוא "לחיים ולברכה" אותיות לב-רכה הצ"צ אמר ע"ז דאס קען זאגען א חסיד, וואס האט געדאווענט און געטאן אין עבודה דרייסיג יאהר. אאמו"ר אמר: א חסיד מאכט סביבה. אויב ניט, דארף ער גוט א טאפ טאן בא זיך אין פעקל, וואס טוט זיך מיט איהם אליין. און דאס אליין וואס ער מאכט ניט קיין סביבה - דארף איהם צוברעכן ווי א קינעלע (קיסם). און ער דארף פרעגן בא זיך אליין: וואס טו איך אויף דער וועלט?" (ספר היום יום, כ"ט אדר א') | |||
==תכונותיו של ה'משקה' == | ==תכונותיו של ה'משקה' == |