אשה: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 15: | שורה 15: | ||
== ראה עוד == | == ראה עוד == | ||
*[[מבצע | *[[מבצע נרות שבת קודש]] | ||
*[[מבצע טהרת המשפחה]] | *[[מבצע טהרת המשפחה]] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:הלכה בתורת חב"ד]] | [[קטגוריה:הלכה בתורת חב"ד]] |
גרסה מ־08:19, 14 במרץ 2010
נשים מחויבות בכל מצוות עשה שאין הזמן גרמא.
חיוב נשים במצוות תלמוד תורה
אדמו"ר הזקן פוסק[1] אשה אינה במצוות תלמוד תורה, ואם למדה תורה יש לה שכר אב לא שכר גדול כשכר האיש מפני שאינה מצווה ועושה, ואע"פ שיש לה שכר ציוו חכמים שלא ילמד אדם את בתו תורה מפני שרוב הנשים אין דעתן מכוונת להתלמד ומוציאות דברי תורה לדברי הבאי לפי עניות דעתןרסו ואם מלמדה תורה שבעל פה הרי זה כאלו מלמדה תפלות, מפני שעל ידי זה נכנס בה ערמומית.
ומכל מקום גם הנשים חייבות ללמוד הלכות הצריכות להן לידע אותן, כמו דיני נדה וטבילה ומליחה ואיסור יחוד וכיוצא בהם, וכל מצות עשה שאין הזמן גרמא וכל מצות לא תעשה של תורה ושל דברי סופרים שהן מוזהרות בהן כאנשים.
ובימי חז"ל היה ההחכם דורש הלכות המצויות ורגילות וצריכות לכל אדם לידע אותן בלשון שמבינים הנשים ועמי הארץ מידי שבת בשבתו. ע"כ דבריו.
בשנת תש"נ עורר הרבי על חיוב הנשים בתלמוד תורה, ובחינוך הילדים.
בנוגע לחיובם בתלמוד תורה, הורה הרבי להוסיף בשיעורי תורה, ולהתחיל בדברים שהלימוד בהם קל יותר כגון בעין יעקב (אגדות שבתורה).[2]
ראה עוד
הערות שוליים
- ↑ פ"א מהלכות תלמוד תורה
- ↑ שלשת היחס עמ' 35.