שיחה:רבי שניאור זלמן מליאדי (אדמו"ר הזקן): הבדלים בין גרסאות בדף
משה נפתלין (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
משה נפתלין (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 47: | שורה 47: | ||
הגאון ר' משה מפוזנן היה בן הגאון ר' יודל, (בעל 'קול יהודה' על השולחן ערוך, אורח חיים) אב-בית-דין קהילת קאוולי, שהוא היה בן הגאון ר' משה, שהיה בן הגאון ר' צבי הירש, שהיה הבן של הגאון ר' יוסף יאסקי אב-בית-דין קהילת לובלין, וחתנו של המהר''ל מפראג זצוק''ל. | הגאון ר' משה מפוזנן היה בן הגאון ר' יודל, (בעל 'קול יהודה' על השולחן ערוך, אורח חיים) אב-בית-דין קהילת קאוולי, שהוא היה בן הגאון ר' משה, שהיה בן הגאון ר' צבי הירש, שהיה הבן של הגאון ר' יוסף יאסקי אב-בית-דין קהילת לובלין, וחתנו של המהר''ל מפראג זצוק''ל. | ||
- - [[שיחת משתמש:ישראל לייב|שיחה]], 08:03, א' באב, ה'תש"ף 08:03, 22 ביולי 2020 (UTC) | - - [[שיחת משתמש:ישראל לייב|שיחה]], 08:03, א' באב, ה'תש"ף 08:03, 22 ביולי 2020 (UTC) | ||
=== ה'אוהל'=== | |||
להעיר שמאז תשנ"ד הספיקו לשפץ את ה'אוהל' עוד פעם, ונוספה בו גם עזרת נשים. גם עוד תוספות כלליות נוספו מאז. | |||
מי שמתפעל את את המקום הוא השליח בהאדיטש, הרה"ח שניאור זלמן דייטש. | |||
הגבאי ב'אוהל' בהאדיטש לפני השואה, נרצח ע"י הנאצים כאשר הסתתר עם בתו ו9 יהודים נוספים ב'אוהל' בהאדיטש. מקומם נחשף מפני שבתו - שהיתה הפטרול בחוץ כדי להזהיר את היהודים אם הנאצים יגיעו - גילתה אוקראינים שעקרו מצבות שישי על מנת להשתמש בהן כחומרי בנייה. היהודים במקום מיהרו לגרש את האוקראינים, אולם הגויים הסגירו את היהודים לנאצים. בסופו של דבר, כאשר הגבאי נרדם בתוך ה'אוהל', הוא חלם על כך שישנה מנהרת מילוט מתחת לעמוד החזן. כאשר היהודים ברחו משם, הוא נשאר ב'אוהל' וסגר את פתח המנהרה. לאחר מכן הנאצים הגיעו ורצחו אותו. |
גרסה מ־19:42, 27 ביולי 2020
תבנית:מועמד להמלצה פסקי הסידור כלול בסידור תהלת ה'?
סקירה בהתמים, קישורים חיצוניים
בקישורים חיצוניים הובא כי ב"התמים" נעשתה סקירה על תלמידיו הגדולים. וממ"נ: אם יודעים היכן זה - יש לתת קישור מיידי, ואם לאוו - מה מקום לעובדה זו בערך זה בכלל ובקישורים חיצוניים בפרט? דעתכם, חב"דפדים. יואל
- זה לא הובא ב"קישורים חיצוניים" אלא ב"ראה גם" והעברתי את זה ל"לקריאה נוספת" שם לא צריך להיות קישור לאיזה מקום אלא מציינים ספר בנושא וכדומה (כך נהוג גם בויקיפדיה). מתמיד 19:00, 24 מאי 2009 (EDT)
מלחמת צרפת רוסיה
לעניות דעתי, מלחמה זו לוקחת לה מקום של כבוד לעצמה, ויכולה להוות ערך נפרד, איני יודע לאיזו קטגוריה זה מתאים. בכל אופן באם יפרידו את זה, יהיה אפשר להרחיב ערך זה. מי שיודע איך להפריד את זה, יבוא על שכרו משמים.
- צודק בהחלט שיש מקום לערך מלחמת נפוליון, אך כל עוד וכמות התוכן תחת כותרת זו קשורה ישירות לתולדות אדמו"ר הזקן, אין טעם לפצל. --בהצלחה! חיים נהר (שיחה) 19:44, 13 בדצמבר 2009 (UTC)
אין כל קשר, ישנם המון ערכים ששייכים לרבי שליט"א והם מופיעים כערך נפרד, וכן בנוגע לאדמו"ר הזקן וכו'. צריך לפצל את מה שנוגע לתולדות אדמו"ר הזקן ולהשאירו בערך. בעז"ה אני ישכתב את הערך צרפת רוסיה, רק תפצל לי אותו. תודה. הצלחה רבה--Shalom 19:54, 13 בדצמבר 2009 (UTC)
אלמנט אינטלקטואלי
כתוב בערך: "בתחילה נתקל הספר בהתנגדות אף מראשי החסידות, בעקבות האלמנט האינטלקטואלי שבו, אך לאחר שראו שהדבר הביא להוספה בעבודת השם חדלו להתנגד ואף אימצוהו. כיום, הספר נחשב לראשון בחשיבות מבין ספרי היסוד של תנועת החסידות, נערץ על ידי כל זרמיה ונלמד בכל תפוצות ישראל. " - הדברים נכונים ומנוסחים נכון? פיני · (טובת הזולת) 21:11, 3 בינואר 2011 (UTC)
- מקד נא את שאלתך. --חיים נהר ¤ (שׂיג ושׂיח), כ"ח בטבת ה'תשע"א 00:56, 4 בינואר 2011 (UTC)
תמונות ציון המגיד
לענ"ד יש למוחקה. לא קשורה לערך. פיני · (טובת הזולת) 06:28, 19 במאי 2011 (UTC)
- הוספתי נימוק. עדיין מיותר? --חיים נהר ¤ (שׂיג ושׂיח), ט"ו באייר ה'תשע"א 06:49, 19 במאי 2011 (UTC)
הכתבים ששרף
היו ביאור על רש"י הרמב"ם ועל האיבן עזרא ולא על הראב"ע [אולי הכוונה לרבי עקיבא איגר וצ"ל רעק"א]. ר'ובן - שיחה 18:11, 22 בנובמבר 2011 (UTC)
החיבור היה על רש"י, הרמב"ן והאיבן עזרא משה נפתלין - שיחה, 15:48, ו' באב, ה'תש"ף 15:48, 27 ביולי 2020 (UTC)
ראב"ע זה ר"ת של רבי אברהם בן עזרא
תק"ה או תק"ז?
להעיר שבבית רבי כתוב שנולד בתק"ז. כמובן שאנו אין לנו אלא דברי רבותינו נשיאנו המציינים את תק"ה, אך מן הראוי לציין זאת בהערה (הרבי כותב איפשהו שבאופן כללי סומכים על הספר הזה)
ייחוס
כדאי אולי להוסיף פסקה על ייחוסו עד למהר"ל מפרג. אוכל לתרום מידע רב בנושא מה דעתכם? --ישראל לייב - שיחה, 07:23, א' באב, ה'תש"ף 07:23, 22 ביולי 2020 (UTC) מידע בנושא יחוסו:
גירסת רבותינו נשיאינו:
ר' משה מפוזנן היה בן הגאון ר' יהודה ליב, שהיה בן הגאון ר' שמואל, שהיה בן הגאון ר' בצלאל, שהיה בנו של המהר"ל מפרג.
לפי גירסת ה"בית רבי":
הגאון ר' משה מפוזנן היה בן הגאון ר' יודל, (בעל 'קול יהודה' על השולחן ערוך, אורח חיים) אב-בית-דין קהילת קאוולי, שהוא היה בן הגאון ר' משה, שהיה בן הגאון ר' צבי הירש, שהיה הבן של הגאון ר' יוסף יאסקי אב-בית-דין קהילת לובלין, וחתנו של המהרל מפראג זצוקל. - - שיחה, 08:03, א' באב, ה'תש"ף 08:03, 22 ביולי 2020 (UTC)
ה'אוהל'
להעיר שמאז תשנ"ד הספיקו לשפץ את ה'אוהל' עוד פעם, ונוספה בו גם עזרת נשים. גם עוד תוספות כלליות נוספו מאז. מי שמתפעל את את המקום הוא השליח בהאדיטש, הרה"ח שניאור זלמן דייטש. הגבאי ב'אוהל' בהאדיטש לפני השואה, נרצח ע"י הנאצים כאשר הסתתר עם בתו ו9 יהודים נוספים ב'אוהל' בהאדיטש. מקומם נחשף מפני שבתו - שהיתה הפטרול בחוץ כדי להזהיר את היהודים אם הנאצים יגיעו - גילתה אוקראינים שעקרו מצבות שישי על מנת להשתמש בהן כחומרי בנייה. היהודים במקום מיהרו לגרש את האוקראינים, אולם הגויים הסגירו את היהודים לנאצים. בסופו של דבר, כאשר הגבאי נרדם בתוך ה'אוהל', הוא חלם על כך שישנה מנהרת מילוט מתחת לעמוד החזן. כאשר היהודים ברחו משם, הוא נשאר ב'אוהל' וסגר את פתח המנהרה. לאחר מכן הנאצים הגיעו ורצחו אותו.