מכת כינים: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
כתית למאור (שיחה | תרומות) מ (←בתורה: לא עושים שם המפורש) |
||
שורה 7: | שורה 7: | ||
במכה הזאת השם לא אמר למשה להתרות ב[[פרעה]]. כי אם ישר שלח לבצע את [[משה]] ו[[אהרן]] לבצע את המכה: | במכה הזאת השם לא אמר למשה להתרות ב[[פרעה]]. כי אם ישר שלח לבצע את [[משה]] ו[[אהרן]] לבצע את המכה: | ||
{{ציטוט|תוכן= וַיֹּאמֶר | {{ציטוט|תוכן= וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה אֱמֹר אֶל אַהֲרֹן נְטֵה אֶת מַטְּךָ וְהַךְ אֶת עֲפַר הָאָרֶץ וְהָיָה לְכִנִּם בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם. | ||
וַיַּעֲשׂוּ כֵן וַיֵּט אַהֲרֹן אֶת יָדוֹ בְמַטֵּהוּ וַיַּךְ אֶת עֲפַר הָאָרֶץ וַתְּהִי הַכִּנָּם בָּאָדָם וּבַבְּהֵמָה כָּל עֲפַר הָאָרֶץ הָיָה כִנִּים בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם. | וַיַּעֲשׂוּ כֵן וַיֵּט אַהֲרֹן אֶת יָדוֹ בְמַטֵּהוּ וַיַּךְ אֶת עֲפַר הָאָרֶץ וַתְּהִי הַכִּנָּם בָּאָדָם וּבַבְּהֵמָה כָּל עֲפַר הָאָרֶץ הָיָה כִנִּים בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם. | ||
שורה 13: | שורה 13: | ||
וַיַּעֲשׂוּ כֵן הַחַרְטֻמִּים בְּלָטֵיהֶם לְהוֹצִיא אֶת הַכִּנִּים וְלֹא יָכֹלוּ וַתְּהִי הַכִּנָּם בָּאָדָם וּבַבְּהֵמָה. | וַיַּעֲשׂוּ כֵן הַחַרְטֻמִּים בְּלָטֵיהֶם לְהוֹצִיא אֶת הַכִּנִּים וְלֹא יָכֹלוּ וַתְּהִי הַכִּנָּם בָּאָדָם וּבַבְּהֵמָה. | ||
וַיֹּאמְרוּ הַחַרְטֻמִּים אֶל פַּרְעֹה אֶצְבַּע | וַיֹּאמְרוּ הַחַרְטֻמִּים אֶל פַּרְעֹה אֶצְבַּע אֱלֹקים הִוא וַיֶּחֱזַק לֵב פַּרְעֹה וְלֹא שָׁמַע אֲלֵהֶם כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר ה'.|מקור= [[ספר שמות]] [[פרשת וארא]], פרק ח' פסוקים י"ב ט"ו.}} | ||
== תוכנה == | == תוכנה == |
גרסה מ־18:07, 24 ביולי 2017
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
מכת כינים היא המכה השלישית מעשרת המכות שה' הביא על מצרים קודם יציאת מצרים. במכה זו ארץ מצרים התמלאה בכינים. מכה זו מתוארת בתורה בפרשת וארא.
בתורה
במכה הזאת השם לא אמר למשה להתרות בפרעה. כי אם ישר שלח לבצע את משה ואהרן לבצע את המכה:
וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה אֱמֹר אֶל אַהֲרֹן נְטֵה אֶת מַטְּךָ וְהַךְ אֶת עֲפַר הָאָרֶץ וְהָיָה לְכִנִּם בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם.
וַיַּעֲשׂוּ כֵן וַיֵּט אַהֲרֹן אֶת יָדוֹ בְמַטֵּהוּ וַיַּךְ אֶת עֲפַר הָאָרֶץ וַתְּהִי הַכִּנָּם בָּאָדָם וּבַבְּהֵמָה כָּל עֲפַר הָאָרֶץ הָיָה כִנִּים בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם.
וַיַּעֲשׂוּ כֵן הַחַרְטֻמִּים בְּלָטֵיהֶם לְהוֹצִיא אֶת הַכִּנִּים וְלֹא יָכֹלוּ וַתְּהִי הַכִּנָּם בָּאָדָם וּבַבְּהֵמָה.
וַיֹּאמְרוּ הַחַרְטֻמִּים אֶל פַּרְעֹה אֶצְבַּע אֱלֹקים הִוא וַיֶּחֱזַק לֵב פַּרְעֹה וְלֹא שָׁמַע אֲלֵהֶם כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר ה'.
תוכנה
אחרימכת צפרדע השם אמר למשה לאמור לאהרן להכות עם המטה (של אהרן) את אדמת מצרים [1], ועל ידי זה יהיה כינים בכל ארץ מצרים. אהרן היכה את האדמה והיה כינים בכל ארץ מצרים. החרטומים ניסו לברוא גם הם כינים ולה הצליחו [2]. הם אמרו לפרעה ש'אצבע אלוקים היא', במכות הקודמות הם הצליחו גם כן ליצור גם הם מכה, אבל במכה זו לא עלתה בידם, והם הודו לפרעה שיש דבר שנקרא כח עליון ושאנשים רגילים ואפילו מכשפים לא יכולים לעשות כמוהו. פרעה הקשה את לבו ולא שמע אליהם.
במפרשים
למה נאמר הַכִּנָּם ולא הַכִנִּים? האבן עזרא מסביר[3] שזה כמו שנאמר: 'ותעל הצפרדע', ביחיד ולא ברבים, והכוונה ותהי הכינה. מלשון שם השורש. הרשב"ם סובר גם כן ככה, רק שהוא מוסיף שהמם שבמקום ההא היא כמו המילה ריקם ולא ריקה.
הסיפורנו מסביר [4] שברוב המכות ה' ציוה למשה להזהיר קודם המכה את פרעה, ובמכה הזאת (וגם במכת שחין ובמכת חושך) לא. הוא מסביר כי שתי מכות משה התריע ומכה אחת לא, ככה שלוש פעמים. כי פעם ראשונה ושניה צריך התראה, אבל פעם שלישית לא צריך, כך היא דרכו של העולם.