אוניברסיטה: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
מ (הגהה) |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (קו מפריד בטווח מספרים) |
||
שורה 34: | שורה 34: | ||
==דעת הרבי== | ==דעת הרבי== | ||
[[קובץ:לימוד באוניברסיטה.jpg|ממוזער|חלק מ[[מענות קודש|מענה הרבי]] בקשר לקליטת [[עליה לארץ הקודש|העולים לארץ הקודש]]: '''לימוד באוניורסיטא באה"ק ת"ו – מסוכן ביותר:{{ש}}א) הרוח והאוירה שם{{ש}}ב) מעורב בחורים ובחורות{{ש}}ג) דוחה ענין הנישואין לכו"כ שנים{{ש}}ד) עושה תהום מפרידה בין הלומדים שם להוריהם ולהחכמים וכו'{{ש}}ה) מחדירה בהלומדים שם את השיטה שהחכמה האמיתית נמצאת אצל הגויים, ועל היהודים להתאמץ להיות כמותם ולחדול להיות בטלנים, וכל שהוא גוי יותר – הוא אדם משכיל יותר ומושלם יותר וכו'.{{ש}}וזה שאין אומרים כ"ז בגלוי ממש, כ"א ברמז קצת ובעקיפין ע"י כל ההנהגה שם (שמכריחה המסקנה הנ"ל – וכדמוכח מהתוצאות הנראות במוחש) מגדיל הסכנה כמה וכמה פעמים ככה.{{ש}}ובפרט שבין המסבירים כל זה בעקיפין – כאלו שבחייהם הפרטים הם שומרי תומ"צ ומגלין פנים בתורה שלא כהלכה וכו'. ומביאים ראיות מן ... התורה על זה וכו'.{{ש}} ובאם אין ברירה יפעלו עליהם שיסתפקו בלימוד בקורסין וכיו"ב לחצי שנה להיות טכנאים'''.]] | [[קובץ:לימוד באוניברסיטה.jpg|ממוזער|חלק מ[[מענות קודש|מענה הרבי]] בקשר לקליטת [[עליה לארץ הקודש|העולים לארץ הקודש]]: '''לימוד באוניורסיטא באה"ק ת"ו – מסוכן ביותר:{{ש}}א) הרוח והאוירה שם{{ש}}ב) מעורב בחורים ובחורות{{ש}}ג) דוחה ענין הנישואין לכו"כ שנים{{ש}}ד) עושה תהום מפרידה בין הלומדים שם להוריהם ולהחכמים וכו'{{ש}}ה) מחדירה בהלומדים שם את השיטה שהחכמה האמיתית נמצאת אצל הגויים, ועל היהודים להתאמץ להיות כמותם ולחדול להיות בטלנים, וכל שהוא גוי יותר – הוא אדם משכיל יותר ומושלם יותר וכו'.{{ש}}וזה שאין אומרים כ"ז בגלוי ממש, כ"א ברמז קצת ובעקיפין ע"י כל ההנהגה שם (שמכריחה המסקנה הנ"ל – וכדמוכח מהתוצאות הנראות במוחש) מגדיל הסכנה כמה וכמה פעמים ככה.{{ש}}ובפרט שבין המסבירים כל זה בעקיפין – כאלו שבחייהם הפרטים הם שומרי תומ"צ ומגלין פנים בתורה שלא כהלכה וכו'. ומביאים ראיות מן ... התורה על זה וכו'.{{ש}} ובאם אין ברירה יפעלו עליהם שיסתפקו בלימוד בקורסין וכיו"ב לחצי שנה להיות טכנאים'''.]] | ||
הרבי ביטא את דעתו פעמים רבות בשלילת הלימוד באוניברסיטה, ואף הסביר את גודל הבעייתיות בלימוד בקולג'ים ובמוסדות האקדמאיים, המביאים את האדם לידי ניסונות קשים הן באמונה, והן בעניני צניעות ואביזרייהו ד[[עבודה זרה]]. | הרבי ביטא את דעתו פעמים רבות בשלילת הלימוד באוניברסיטה, ואף הסביר את גודל הבעייתיות בלימוד בקולג'ים ובמוסדות האקדמאיים, המביאים את האדם לידי ניסונות קשים הן באמונה, והן בעניני צניעות ואביזרייהו ד[[עבודה זרה]]. | ||
הרבי אף התבטא{{הערה|ביחידות לרב זעליג פסח אוריץ.}} שהצד השווה של האוניברסיטאות הוא, "כיליונו של כלל ישראל"{{הערה|1=[https://chabad.info/magazine/592260/ חב"ד אינפו].}}. | הרבי אף התבטא{{הערה|ביחידות לרב זעליג פסח אוריץ.}} שהצד השווה של האוניברסיטאות הוא, "כיליונו של כלל ישראל"{{הערה|1=[https://chabad.info/magazine/592260/ חב"ד אינפו].}}. | ||
שורה 56: | שורה 56: | ||
מאותה סיבה שלל הרבי גם לימוד בתיכונים שמכוונים את בוגריהם להיכנס ללימודים באוניברסיטה{{הערה|1=[www.tiferetr.com/80961.html יחידות לחכמי העדה הגיאורגית, תשרי תשל"ג].}}. | מאותה סיבה שלל הרבי גם לימוד בתיכונים שמכוונים את בוגריהם להיכנס ללימודים באוניברסיטה{{הערה|1=[www.tiferetr.com/80961.html יחידות לחכמי העדה הגיאורגית, תשרי תשל"ג].}}. | ||
כאשר אחד החסידים אמר לרבי שאינו יכול לחזור בו מהחלטתו להיכנס ללמוד באוניברסיטה כיוון שכבר נשבע לאביו שילמד שם, השיב לו הרבי שכבר נשבע קודם לכן ל'אבא' בהר סיני{{הערה|1=[http://www.chabad.org.il/_Uploads/8843סיפורים%20ללא%20מקורות.pdf הסיפור באתר צעירי חב"ד].}}, ובמקרה אחר כתב ש"נבהל" לשמוע שבדעתו של מישהו ללכת ללמוד באוניברסיטה{{הערה|אגרות קודש חלק ג' עמוד תלד.}}. | כאשר אחד החסידים אמר לרבי שאינו יכול לחזור בו מהחלטתו להיכנס ללמוד באוניברסיטה כיוון שכבר נשבע לאביו שילמד שם, השיב לו הרבי שכבר נשבע קודם לכן ל'אבא' בהר סיני{{הערה|1=[http://www.chabad.org.il/_Uploads/8843סיפורים%20ללא%20מקורות.pdf הסיפור באתר צעירי חב"ד].}}, ובמקרה אחר כתב ש"נבהל" לשמוע שבדעתו של מישהו ללכת ללמוד באוניברסיטה{{הערה|אגרות קודש חלק ג' עמוד תלד.}}. | ||
הרבי אמר שעל מי שנאלץ ללמוד באוניברסיטה לדעת שכוונת שהותו שם היא להפיץ את תורת החסידות וכאשר ישלים זאת יתפטר מהשהות שם{{הערה|התוועדות ש"פ בשלח תשי"ד - תורת מנחם תשי"ד ח"ב ע' 61}}. | הרבי אמר שעל מי שנאלץ ללמוד באוניברסיטה לדעת שכוונת שהותו שם היא להפיץ את תורת החסידות וכאשר ישלים זאת יתפטר מהשהות שם{{הערה|התוועדות ש"פ בשלח תשי"ד - תורת מנחם תשי"ד ח"ב ע' 61}}. | ||
שורה 64: | שורה 64: | ||
במענה לשני בחורים שאינם חסידי חב"ד, ששאלו את הרבי אם מותר ללמוד במכללה, השיב הרבי שעל המכללה [[חז"ל]] אמרו: ודברת בם - ולא ב[[דברים בטלים]] ולא בחכמות חיצוניות. ולכן, זה אפשרי בתנאי שזהו לימוד מקצוע כגון סנדלר, חייט או סוחר, והאדם לומד ספציפית את עיקר המקצוע ואינו מתייחס לטפל. אך כאשר אדם לומד במכללה כדי להתמצא בתרבות ולהרחיב את הידע (וכלשון הרבי: "לדעת על שייקספיר איינשטיין וכו'"), חל איסור ללכת ללמוד שם. הרבי סיפר אז על דו שיח בינו ובין אשה דתית שתכננה לשלוח את בנה לתיכון ואחר כך למכללה, כדי שיהיה "בן אדם" ויתמצא בהיסטוריה ובחכמות חיצוניות. הרבי שאל אותה בתגובה, אם היא יודעת מתי נולד [[רבא]], והיא ענתה לרבי: "מדוע לי לדעת? הרי לא פגשתי אותו מעודי", הרבי סיים וקבע שבצורה כזו הלימוד במכללה אסור לגמרי{{הערה|"בסוד שיח" ח"ב (הוצאת "ופרצת", תשנ"ב) ע' 11.}}. | במענה לשני בחורים שאינם חסידי חב"ד, ששאלו את הרבי אם מותר ללמוד במכללה, השיב הרבי שעל המכללה [[חז"ל]] אמרו: ודברת בם - ולא ב[[דברים בטלים]] ולא בחכמות חיצוניות. ולכן, זה אפשרי בתנאי שזהו לימוד מקצוע כגון סנדלר, חייט או סוחר, והאדם לומד ספציפית את עיקר המקצוע ואינו מתייחס לטפל. אך כאשר אדם לומד במכללה כדי להתמצא בתרבות ולהרחיב את הידע (וכלשון הרבי: "לדעת על שייקספיר איינשטיין וכו'"), חל איסור ללכת ללמוד שם. הרבי סיפר אז על דו שיח בינו ובין אשה דתית שתכננה לשלוח את בנה לתיכון ואחר כך למכללה, כדי שיהיה "בן אדם" ויתמצא בהיסטוריה ובחכמות חיצוניות. הרבי שאל אותה בתגובה, אם היא יודעת מתי נולד [[רבא]], והיא ענתה לרבי: "מדוע לי לדעת? הרי לא פגשתי אותו מעודי", הרבי סיים וקבע שבצורה כזו הלימוד במכללה אסור לגמרי{{הערה|"בסוד שיח" ח"ב (הוצאת "ופרצת", תשנ"ב) ע' 11.}}. | ||
פרשה מיוחדת | פרשה מיוחדת הייתה מלחמתו של הרבי נגד יסוד אוניברסיטה דתית ב[[ארץ הקודש]]. ב[[כ"ג תמוז]] [[תשי"ג]]{{הערה|אגרת ב'קעה. נדפסה בתרגום ל[[לשון הקודש]] באגרות קודש מתורגמות, ח"ב, עמ' 43–44.}} כותב הרבי אל אחד העסקנים בהמשך לשיחתו עמו ב[[יחידות]] בנושא זה. הרבי מאריך לבאר לו עד כמה שהעניין מופרך גם מצד עצמו, כי אין לערב לימוד התורה הקדושה עם לימודים כלליים, וגם מצד זה שהמוסד ימשוך בחורים שהיו יכולים ללמוד בישיבות הקדושות. בסיום מכתבו הארוך, מסכם הרבי שמוסד כזה עלול להביא היזק וחורבן, ומבקש מעסקן לעשות כל שביכלתו למנוע את ייסוד האוניברסיטה. באותו יום שלח הרבי אל הרב [[שלמה יוסף זווין]] את העתק המכתב הנ"ל והוסיף: "שמעתי שיש סברא שהרבנים הראשיים שליט"א ישתתפו בהנחת אבן היסוד, ומובן הקלקלה שתהיה על ידי זה ח"ו בארץ הקודש ת"ו גופא, וכאמור במכתבי, וישפיע גם כן לרוע על הנוער". כאן הרבי מבקשו לפעול נגד השתתפות הרבנים בזה ומסיים: "וגודל הענין אין לשער, אף שנראה קשה להביאו לידי פועל. ולה' הישועה. ובימי החורבן האלה דבין המצרים על כל פנים כדאי להשתדל להימנע מלהוסיף חורבן על חורבן וד"ל"{{הערה|שמן ששון מחבריך, ח"ב, עמ' 77–78.}}. | ||
===מקרים חריגים=== | ===מקרים חריגים=== | ||
שורה 74: | שורה 74: | ||
דוגמה נוספת לכך היתה עם ר' [[נפתלי צבי ברג]] שבעקבות רצונה החזק של אמו שילך ל[[אוניברסיטה]] שאל על כך את הרבי ונענה בתשובה שלילית, ולאחר זמן הסכים הרבי לכך שילמד באוניברסיטה אולם בתנאי שיקפיד על לימוד [[חת"ת]], וכן ר' [[יעקב עמנואל שוחט]] שקיבל באופן יוצא דופן עידוד מהרבי לרכוש השכלה אקדמאית בלימודי יהדות ופילוסופיה דתית. | דוגמה נוספת לכך היתה עם ר' [[נפתלי צבי ברג]] שבעקבות רצונה החזק של אמו שילך ל[[אוניברסיטה]] שאל על כך את הרבי ונענה בתשובה שלילית, ולאחר זמן הסכים הרבי לכך שילמד באוניברסיטה אולם בתנאי שיקפיד על לימוד [[חת"ת]], וכן ר' [[יעקב עמנואל שוחט]] שקיבל באופן יוצא דופן עידוד מהרבי לרכוש השכלה אקדמאית בלימודי יהדות ופילוסופיה דתית. | ||
במענה משנת תשל"ד | במענה משנת תשל"ד{{הערה|אגרות קודש חכ"ט, עמ' רסד, וראה בהערה שם.}} מתייחס הרבי למוסד "טורו קולג'" (אוניברסיטה יהודית דתית בבעלות פרטית בניו יורק), וכותב שההנהלה של מוסד זה מצהירה ונוהגת בהקפדה ברורה בפועל, ש"טורו קולג'" בא כתחליף אך ורק לקולג' אחר, ולא לישיבה, ולכן השפעתה טובה יותר מאוניברסיטה אחרת. | ||
===לימוד הרבי באוניברסיטה=== | ===לימוד הרבי באוניברסיטה=== | ||
שורה 84: | שורה 84: | ||
===הפצת יהדות באוניברסיטאות=== | ===הפצת יהדות באוניברסיטאות=== | ||
באוניברסטאות מתקיימת פעילה רחבה ומגוונת של הפצת ה[[תורה]] וה[[יהדות]] ו[[הפצת המעיינות]] | באוניברסטאות מתקיימת פעילה רחבה ומגוונת של הפצת ה[[תורה]] וה[[יהדות]] ו[[הפצת המעיינות]] בשליחות הרבי. | ||
[[הרבי הריי"ץ]] שלח כסף לקבוצת סטודנטים מבני ישראל, שלמדו ב[[שוויץ]], כדי לסדר [[מטבח]] [[כשר]] וכדומה{{הערה|אגרות קודש שלו ח"ו ע' נט}}. הרבי ציין שאין מכך סתירה לזה שידוע ומפורסם שדעתו הייתה | [[הרבי הריי"ץ]] שלח כסף לקבוצת סטודנטים מבני ישראל, שלמדו ב[[שוויץ]], כדי לסדר [[מטבח]] [[כשר]] וכדומה{{הערה|אגרות קודש שלו ח"ו ע' נט}}. הרבי ציין שאין מכך סתירה לזה שידוע ומפורסם שדעתו לא הייתה נוחה מלימוד חכמות חיצוניות ולכן התנגד לכך בנוגע לבני ישראל בכלל ובפרט בנוגע ל[[תלמידי התמימים]] והרבי ביאר במשל מיהודי חיגר בשתי רגליו ואפשר לפעול שיהיה חיגר רק ברגל אחת, שבוודאי שיש לפעול לשם כך בכל הכחות, למרות שלעת עתה יכולים לפעול רק על רגל אחת{{הערה|התוועדות ש"פ חוקת-בלק י"ב תמוז תשט"ו - תורת מנחם תשט"ו ח"ב ע' 166}}. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |