יששכר בער מליובאוויטש: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד לאביו רבי שלמה{{הערה|1=[[אגרות קודש אדמו"ר הזקן]], עמ' ד (21), [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31632&hilite=173095c0-581c-4491-9a57-a861c8291bb2&st=%u05e9%u05e0%u05d9%u05d0%u05d5%u05e8%u05d9 מכתב עליו חתומים רבי יששכר בער ואדמו"ר הזקן].}}. | נולד לאביו רבי שלמה{{הערה|1=[[אגרות קודש אדמו"ר הזקן]], עמ' ד (21), [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31632&hilite=173095c0-581c-4491-9a57-a861c8291bb2&st=%u05e9%u05e0%u05d9%u05d0%u05d5%u05e8%u05d9 מכתב עליו חתומים רבי יששכר בער ואדמו"ר הזקן].}}. | ||
היה מחסידי הבעש"ט הנסתרים. שסללו את הדרך להתגלות תורת החסידות. | היה מחסידי [[הבעש"ט]] הנסתרים. שסללו את הדרך להתגלות תורת החסידות. | ||
ברשימת | ברשימת [[אדמו"ר הריי"צ]]{{הערה|נדפסה גם ב"אוצר מרשימות הרבי הריי"ץ" עמוד 129-131.}} כותב שאחר הסתלקות מורנו [[הבעש"ט]] במשך כשנה היה בנשיאות בנו [[צבי בן הבעש"ט|רבי צבי]], אך הנהגתו היית בחלישות, ורק בשבועות תקכ"א העביר נשיאותו ל[[מגיד ממזריטש]]. במשך שנה זו התקררו רבים מחסידי הבעש"ט, לאחר מכן בתחילת נישאות המגיד שלח שלוחים לליטא ואחרי כמה שינויים, הצליחו להלהיב את החסידים הישנים וגם החדשים, ובניהם רבי [[מנחם מענדל מויטבסק]] (אז נקרא ממינסק), ורבי ישכר בער מקובליניק. והם נסעו למזריטש לכחצי שנה. אחרך כך חזרו לביתם ""מלאים בזיוה והדרה של תורת החסידות" עד כי התחילו לעשות תעמולה לשיטת מורנו הבעשל טוב והרב המגדי בין בני התורה במינסק ובקאבלניק". | ||
הרבי הריי" | הרבי הריי"צ מונה שלושה מרכזי חסידות גלויים שנפתחו בתשכ"ה על אף המלחמות בחסידות, והראשון שניהם הוא: "בליובאוויטש ומנהלו הרה"ק רבי ישכר דוב הנ"ל". | ||
==התיישבותו בליובאוויטש== | ==התיישבותו בליובאוויטש== | ||
לאחר מכן התיישב | לאחר מכן התיישב ב[[ליובאוויטש]]. על מנת להפיץ תורת החסידות. | ||
היה ה[[מלמד]] של [[אדמו"ר הזקן]], ידידו וחבירו אצל [[המגיד ממזריטש]], ואחר כך אצל רבי [[מנחם מנדל מויטבסק]], ולאחר מכן נעשה חסידו של אדמו"ר הזקן, אבל | היה ה[[מלמד]] של [[אדמו"ר הזקן]], ידידו וחבירו אצל [[המגיד ממזריטש]], ואחר כך אצל רבי [[מנחם מנדל מויטבסק]], ולאחר מכן נעשה חסידו של אדמו"ר הזקן, אבל אדמו"ר הזקן היה מכנהו גם אחר כך בשם "רבי" ב[[ענווה]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=3751&st=&pgnum=165&hilite= בית רבי].}}. הוא אף אמר כי בזכות רבו זה קיבל כמה יסודות בתורת החב"ד{{הערה|[[ספר השיחות אדמו"ר הריי"צ]] ה'ש"ת עמ' 80.}}. | ||
כאשר הרה"ק רבי [[מנחם מנדל מויטבסק]] שהה בעיר [[טבריה]], הוא מינה בשנת [[תקמ"ב]] כמנהיגי חסידיו ב[[רוסיה]] את רבי יששכר דוב ואת אדמו"ר הזקן. | כאשר הרה"ק רבי [[מנחם מנדל מויטבסק]] שהה בעיר [[טבריה]], הוא מינה בשנת [[תקמ"ב]] כמנהיגי חסידיו ב[[רוסיה]] את רבי יששכר דוב ואת אדמו"ר הזקן. | ||
שורה 25: | שורה 25: | ||
==בשיחות ובמכתבי הרבי הריי"צ== | ==בשיחות ובמכתבי הרבי הריי"צ== | ||
הרבי הריי"צ מספר על רבי יששכר בער בכמה | הרבי הריי"צ מספר על רבי יששכר בער בכמה הזדמנויות, ומהם בשני מכתבים שהגיעו לידנו ומכנה אותו כא' מהשלושה שעליהם "הושתו כרם החסידות ברוסיא הלבנה". | ||
וכך הוא כותב באגרת מח' תמוז תרצ"ט: | וכך הוא כותב באגרת מח' תמוז תרצ"ט: | ||
שורה 34: | שורה 34: | ||
===הסתלקותו=== | ===הסתלקותו=== | ||
רבי יששכר בער נפטר ב[[כ"ב שבט]] [[ה'תקנ"ד]], ועל מצבתו נכתב: | רבי יששכר בער נפטר ב[[כ"ב שבט]] [[ה'תקנ"ד]] ונטמן בבית החיים בליובאוויטש, ועל מצבתו נכתב: | ||
{{ציטוט|תוכן=פנ [פה נטמן] הרב המאור הגדול דיין מ"צ [מורה צדק] החסיד המפורסם כבוד ק"ש [קדושת שמו] מ' [מורנו] ישכר בער ב"מ [בן מורנו] שלמה סג[ל] | {{ציטוט|תוכן=פנ [פה נטמן] הרב המאור הגדול דיין מ"צ [מורה צדק] החסיד המפורסם כבוד ק"ש [קדושת שמו] מ' [מורנו] ישכר בער ב"מ [בן מורנו] שלמה סג[ל] | ||
:נ' [נפטר] כב שבט תקנד תנצב[ה]}} | :נ' [נפטר] כב שבט תקנד תנצב[ה]}} | ||
שורה 53: | שורה 53: | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הזקן]] | [[קטגוריה:רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הזקן]] | ||
[[קטגוריה:מגידים]] | [[קטגוריה:מגידים]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בבית העלמין בליובאוויטש]] |