הריני מקבל (תפילה): הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
(תבנית) |
|||
שורה 8: | שורה 8: | ||
מסביר הרבי, כי מצד ה[[נשמה|נשמות]] דבני ישראל, קיים איחוד תמידי בין כל [[נשמה]] לשאר הנשמות, רק ש"ה[[גוף|גופים]] מחולקים" - כפי שה[[נשמה]] יורדת ומתלבשת בגוף גשמי ישנם חילוקים בין יהודי אחד לחבירו... וזהו (גם) ענינה של המצוה ד"ואהבת לרעך כמוך". שגם כמו שבני ישראל מחולקים (מצד הגופים שלהם), יאהב האחד את השני "כמוך", על ידי שמגלה מן הכח אל הפועל את האחדות. | מסביר הרבי, כי מצד ה[[נשמה|נשמות]] דבני ישראל, קיים איחוד תמידי בין כל [[נשמה]] לשאר הנשמות, רק ש"ה[[גוף|גופים]] מחולקים" - כפי שה[[נשמה]] יורדת ומתלבשת בגוף גשמי ישנם חילוקים בין יהודי אחד לחבירו... וזהו (גם) ענינה של המצוה ד"ואהבת לרעך כמוך". שגם כמו שבני ישראל מחולקים (מצד הגופים שלהם), יאהב האחד את השני "כמוך", על ידי שמגלה מן הכח אל הפועל את האחדות. | ||
על פי זה מובן שהביטוי העיקרי והשלם ד[[אהבת ישראל]] הוא בשעה שזה (נוסף על רגש בלב ובכוונה במחשבה, גם) בדיבור (באויר העולם) - עקימת שפתיו הוי מעשה (זוטא), עד במעשה רבה, בפועל ממש, על ידי אברי ה[[גוף]] -[[אותיות]] הדיבור שהנפש מדברת בה' מוצאות הפה, עד בעשיה בפועל על ידי הידים - "היד המחלקת צדקה", או שאר אברי הגוף{{הערה|תרגום מ[[ספר השיחות]] תש"נ חלק א' ע' 214}} | על פי זה מובן שהביטוי העיקרי והשלם ד[[אהבת ישראל]] הוא בשעה שזה (נוסף על רגש בלב ובכוונה במחשבה, גם) בדיבור (באויר העולם) - עקימת שפתיו הוי מעשה (זוטא), עד במעשה רבה, בפועל ממש, על ידי אברי ה[[גוף]] - [[אותיות]] הדיבור שהנפש מדברת בה' מוצאות הפה, עד בעשיה בפועל על ידי הידים - "היד המחלקת צדקה", או שאר אברי הגוף{{הערה|תרגום מ[[ספר השיחות]] תש"נ חלק א' ע' 214}} | ||
==תענוג עליון== | ==תענוג עליון== | ||
[[אדמו"ר הריי"צ]] מסביר, כי כשלאבא יש הרבה ילדים, הרי עיקר ה[[תענוג]] שלו הוא כשרואה שכולם הם ב[[אחדות]] ו[[אהבה|אוהבים]] אחד את השני. תפילה היא הרי בקשת צרכיו, הן צרכים גשמיים והן צרכים רוחניים, הנה לפני הבקשה צריכים לעשות נחת רוח לאבינו שבשמים, ולכן קבעו לקבל [[מצוות עשה]] של אהבת ישראל לפני התפילה דוקא{{הערה|תרגום מ[[ספר השיחות]] ה'ש"ת ע' 157}}. | [[אדמו"ר הריי"צ]] מסביר, כי כשלאבא יש הרבה ילדים, הרי עיקר ה[[תענוג]] שלו הוא כשרואה שכולם הם ב[[אחדות]] ו[[אהבה|אוהבים]] אחד את השני. תפילה היא הרי בקשת צרכיו, הן צרכים גשמיים והן צרכים רוחניים, הנה לפני הבקשה צריכים לעשות נחת רוח לאבינו שבשמים, ולכן קבעו לקבל [[מצוות עשה]] של אהבת ישראל לפני התפילה דוקא{{הערה|תרגום מ[[ספר השיחות]] ה'ש"ת ע' 157}}. |