שבועות: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
שורה 10: | שורה 10: | ||
*'''חג הביכורים''' - החל מחג השבועות, החלו החקלאים להביא את ביכוריהם – ראשית הפירות שצמחו בשדותיהם – אל [[בית המקדש]]. את הביכורים היה ניתן היה להביא רק מחג השבועות ואילך, עד ל[[חג הסוכות]]. | *'''חג הביכורים''' - החל מחג השבועות, החלו החקלאים להביא את ביכוריהם – ראשית הפירות שצמחו בשדותיהם – אל [[בית המקדש]]. את הביכורים היה ניתן היה להביא רק מחג השבועות ואילך, עד ל[[חג הסוכות]]. | ||
*'''עצרת''' - משמעות המילה עצרת היא סיום ונעילה. חג השבועות הוא הסיום והנעילה של [[חג הפסח]] (בשל תקופת [[ספירת העומר]] המחברת ביניהם).סיבה נוספת: "עצירה מעשיית מלאכה" - שכן בחג אסור לעשות מלאכות חול. ואף שבכל החגים אסורות המלאכות, אומר [[הרבי]]{{הערת שוליים|התוועדויות תשמ"ג, חלק ג', עמ' 2601}} בשם רבי [[לוי יצחק מברדיצ'וב]], בשבועות ניכרת איסור-עצירת המלאכה יותר משאר החגים, כי בכולם סימני היכר אחרים ואילו בשבועות איסור המלאכות הוא סימן ההיכר היחידי. | *'''עצרת''' - משמעות המילה עצרת היא סיום ונעילה. חג השבועות הוא הסיום והנעילה של [[חג הפסח]] (בשל תקופת [[ספירת העומר]] המחברת ביניהם). סיבה נוספת: "עצירה מעשיית מלאכה" - שכן בחג אסור לעשות מלאכות חול. ואף שבכל החגים אסורות המלאכות, אומר [[הרבי]]{{הערת שוליים|התוועדויות תשמ"ג, חלק ג', עמ' 2601}} בשם רבי [[לוי יצחק מברדיצ'וב]], בשבועות ניכרת איסור-עצירת המלאכה יותר משאר החגים, כי בכולם סימני היכר אחרים ואילו בשבועות איסור המלאכות הוא סימן ההיכר היחידי. | ||
*'''חג הקציר''' - ב[[ארץ ישראל]], תקופת קציר החיטים החלה לפני חג השבועות. במהלך החג היו מביאים [[קרבן]] מיוחד המציין עובדה זו. הקרבן כונה בשם "שתי הלחם", והיה מורכב משתי חלות העשויות חיטה. | *'''חג הקציר''' - ב[[ארץ ישראל]], תקופת קציר החיטים החלה לפני חג השבועות. במהלך החג היו מביאים [[קרבן]] מיוחד המציין עובדה זו. הקרבן כונה בשם "שתי הלחם", והיה מורכב משתי חלות העשויות חיטה. |