יששכר בער רוזנבוים: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
(←משפחתו) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(42 גרסאות ביניים של 20 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:נדבורנא.jpg|שמאל|ממוזער|200px|האדמו"ר רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים מנדבורנה בני ברק]] | ||
[[קובץ:נדבורנא 2.jpg|שמאל|ממוזער|200px|רבי יששכר בער מב[[יחידות]] אצל [[הרבי]]]] | |||
רבי '''יעקב ישכר בער רוזנבוים''' האדמו"ר '''מנדבורנה ''' נולד לאביו רבי חיים מרדכי מנדבורנה בני ברק. את מוסדותיו המפוארים הקים בקריית נדבורנה בני ברק, שם מתנוסס בנין בית המדרש הענק, ובו ישיבת נדבורנה. | |||
האדמו"ר | בצעירותו, בזמן מלחמת העולם השנייה, בעת ששהה עם הוריו ובני משפחתו בגלות טרנסיסטריה, שלח הרבי הריי"צ לגולי טרניסטריה מצות לחג הפסח, ומהם אכלו בני משפחת האדמו"ר בחג הפסח. {{הערה|אביהם של ישראל, חלק א, עמ' קיג.}} | ||
בשנת [[תשמ"ג]], ב[[פסח שני]] ביקר האדמו"ר אצל [[הרבי]]. מטבע הדברים השיחה | לאחר מלחמת העולם השנייה, סייע רבות לשלושה בחורים מניצולי השואה, וסייע להם לצאת מרומניה לארץ ישראל. שלושתם הפכו לחסידי חב"ד: ר' יעקב פלס, ר' דוד גרשוביץ ור' זושא הפרטיזן {{הערה|אביהם של ישראל, ח"א, עמ' קל}}. האדמו"ר סיפר על כך בהרחבה והדברים מופיעים בספר "הפרטיזן" {{הערה|עמ' 43 ואילך, וראה להלן בקישורים}}. | ||
האדמו"ר היה ידוע כחכם הן במילי דשמיא והן במילי דעלמא. הרבי הפליג בגדולתו וחכמתו וגם הרבי היה שולח אליו שאלות בענייני רפואה. במכתב משנת תשמ"ז, כתב הרב בנימין קליין [בקשר להצעת שידוכים] בשם הרבי: "במענה לשאלתם ע"ד הצעת הנכבדות ביניהם. הואיל כ"ק אדמו"ר שליט"א לענות על זה שכתבו ששאלו את האדמו"ר מנדבורנא והסכים להשידוך - "כעצתו, אזכיר על הציון"". {{הערה|אביהם של ישראל, חלק ב, עמ' תז. שם מופיע צילום המכתב}}. | |||
=ביקורו אצל הרבי= | |||
בשנת [[תשמ"ג]], ב[[פסח שני]] ביקר האדמו"ר אצל [[הרבי]]. מטבע הדברים השיחה נסובה על ענייני פסח שני. בין הדברים אמר הרבי: "[[ספירת העומר]] עניינה הוא להביא לעבודת [[בית המקדש]] שתהיה כבר במקומה ב[[גאולה]] האמיתית והשלימה. אלו הנמצאים ב[[ארץ ישראל]] יכולים יותר בקלות לפעול זאת.. אולם הלא אני נמצא בחוץ לארץ..." הגיב האדמו"ר מנדבורנא: "לעיתים כאשר מביטים מבחוץ רואים טוב יותר!".{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=1491 חב"ד אינפו]}}. פרטים נוספים שסופרו על ידי האדמו"ר מנדבורנה על ביקורו אצל הרבי, מופיעים בספר "אביהם של ישראל". בין היתר, מסופר שם, כי הרבי והאדמו"ר מנדבורנה שוחחו ביחידות למשך זמן ממושך, ובין היתר שוחחו אודות סיוע רפואי - על פי ההלכה - לזוגות חשוכי בנים (האדמו"ר מנדבורנה סייע באותה תקופה לחסיד חב"ד שהיה זקוק לטיפולים אלה, וכששוחח עם הרבי בעניין זה, באו לעסוק בדרכים השונות שניתן לטפל בהן). הרבי הצטרף לדעת האדמו"ר מנדבורנה שיש לעודד כל דרך אפשרית שניתנת על פי ההלכה לסייע לחשוכי בנים{{הערה|אביהם של ישראל, חלק ב, בני ברק תשע"ז, עמ' תקלו.}}. | |||
נסתלק ב[[ז' באדר]] ה'[[תשע"ב]] לאחר מחלה קשה ממנה סבל למעלה משנתיים. | |||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
*גיסו, חתן אביו רבי [[צבי הירש רוזנבוים]] מקרעטשניף סיגעט | *בנו מ"מ,האדמ"ר רבי אליעזר זאב מנדבורנה. | ||
*בנו, רבי מאיר יצחק אייזיק מנדבורנה ירושלים. | |||
*בנו, רבי אשר ישעיה מנדבורנה ביתר. | |||
*בנו, רבי יוסף נפתלי מנדבורנה אלעד. | |||
*גיסו, חתן אביו רבי [[צבי הירש רוזנבוים]] מקרעטשניף סיגעט. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*עדותו של האדמו"ר על החסיד ר' [[זושא וילימובסקי]], נרשם | *עדותו של האדמו"ר על החסיד ר' [[זושא וילימובסקי]], נרשם על ידי המשב"ק אברום-שייע קלעפנער עבור ר' [[שניאור זלמן ברגר]] וספרו [[הפרטיזן]]. [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=23562 חב"ד אינפו] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{מיון רגיל:רוזנבוים, יששכר בער}} | |||
[[קטגוריה:אדמו"רי נדבורנא]] | [[קטגוריה:אדמו"רי נדבורנא]] | ||
[[קטגוריה:אישים בבני ברק]] |
גרסה אחרונה מ־14:12, 4 באוגוסט 2024
![](/images/thumb/b/b4/%D7%A0%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A0%D7%90.jpg/200px-%D7%A0%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A0%D7%90.jpg)
![](/images/thumb/2/29/%D7%A0%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A0%D7%90_2.jpg/200px-%D7%A0%D7%93%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%A0%D7%90_2.jpg)
רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים האדמו"ר מנדבורנה נולד לאביו רבי חיים מרדכי מנדבורנה בני ברק. את מוסדותיו המפוארים הקים בקריית נדבורנה בני ברק, שם מתנוסס בנין בית המדרש הענק, ובו ישיבת נדבורנה.
בצעירותו, בזמן מלחמת העולם השנייה, בעת ששהה עם הוריו ובני משפחתו בגלות טרנסיסטריה, שלח הרבי הריי"צ לגולי טרניסטריה מצות לחג הפסח, ומהם אכלו בני משפחת האדמו"ר בחג הפסח. [1]
לאחר מלחמת העולם השנייה, סייע רבות לשלושה בחורים מניצולי השואה, וסייע להם לצאת מרומניה לארץ ישראל. שלושתם הפכו לחסידי חב"ד: ר' יעקב פלס, ר' דוד גרשוביץ ור' זושא הפרטיזן [2]. האדמו"ר סיפר על כך בהרחבה והדברים מופיעים בספר "הפרטיזן" [3].
האדמו"ר היה ידוע כחכם הן במילי דשמיא והן במילי דעלמא. הרבי הפליג בגדולתו וחכמתו וגם הרבי היה שולח אליו שאלות בענייני רפואה. במכתב משנת תשמ"ז, כתב הרב בנימין קליין [בקשר להצעת שידוכים] בשם הרבי: "במענה לשאלתם ע"ד הצעת הנכבדות ביניהם. הואיל כ"ק אדמו"ר שליט"א לענות על זה שכתבו ששאלו את האדמו"ר מנדבורנא והסכים להשידוך - "כעצתו, אזכיר על הציון"". [4].
ביקורו אצל הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשמ"ג, בפסח שני ביקר האדמו"ר אצל הרבי. מטבע הדברים השיחה נסובה על ענייני פסח שני. בין הדברים אמר הרבי: "ספירת העומר עניינה הוא להביא לעבודת בית המקדש שתהיה כבר במקומה בגאולה האמיתית והשלימה. אלו הנמצאים בארץ ישראל יכולים יותר בקלות לפעול זאת.. אולם הלא אני נמצא בחוץ לארץ..." הגיב האדמו"ר מנדבורנא: "לעיתים כאשר מביטים מבחוץ רואים טוב יותר!".[5]. פרטים נוספים שסופרו על ידי האדמו"ר מנדבורנה על ביקורו אצל הרבי, מופיעים בספר "אביהם של ישראל". בין היתר, מסופר שם, כי הרבי והאדמו"ר מנדבורנה שוחחו ביחידות למשך זמן ממושך, ובין היתר שוחחו אודות סיוע רפואי - על פי ההלכה - לזוגות חשוכי בנים (האדמו"ר מנדבורנה סייע באותה תקופה לחסיד חב"ד שהיה זקוק לטיפולים אלה, וכששוחח עם הרבי בעניין זה, באו לעסוק בדרכים השונות שניתן לטפל בהן). הרבי הצטרף לדעת האדמו"ר מנדבורנה שיש לעודד כל דרך אפשרית שניתנת על פי ההלכה לסייע לחשוכי בנים[6].
נסתלק בז' באדר ה'תשע"ב לאחר מחלה קשה ממנה סבל למעלה משנתיים.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו מ"מ,האדמ"ר רבי אליעזר זאב מנדבורנה.
- בנו, רבי מאיר יצחק אייזיק מנדבורנה ירושלים.
- בנו, רבי אשר ישעיה מנדבורנה ביתר.
- בנו, רבי יוסף נפתלי מנדבורנה אלעד.
- גיסו, חתן אביו רבי צבי הירש רוזנבוים מקרעטשניף סיגעט.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- עדותו של האדמו"ר על החסיד ר' זושא וילימובסקי, נרשם על ידי המשב"ק אברום-שייע קלעפנער עבור ר' שניאור זלמן ברגר וספרו הפרטיזן. חב"ד אינפו