תלמוד תורה אהלי תורה כפר חב"ד: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(21 גרסאות ביניים של 12 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 16: | שורה 16: | ||
|מפה= | |מפה= | ||
}} | }} | ||
[[חיידר]] '''אהלי תורה - אהלי מנחם - כפר חב"ד''' (מכונה גם: '''חיידר אידיש''') הינו מוסד חינוכי שהוקם ביוזמת הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]], הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] והרב [[ | [[חיידר]] '''אהלי תורה - אהלי מנחם - כפר חב"ד''' (מכונה גם: '''חיידר אידיש''') הינו מוסד חינוכי שהוקם ביוזמת הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]], הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] והרב [[בן ציון וישצקי]] | ||
ב[[כפר חב"ד]] מתוך מטרה להעניק לילדים חינוך טהור המושתת על לימודי קודש בלבד. במשך שנים רבות שפת הלימוד במוסד הייתה [[אידיש]] (אם כי רוב השנים רק באופן חלקי) ובשל כך כונה בפי רבים בשם 'חיידר אידיש'. | ב[[כפר חב"ד]] מתוך מטרה להעניק לילדים חינוך טהור המושתת על לימודי קודש בלבד. במשך שנים רבות שפת הלימוד במוסד הייתה [[אידיש]] (אם כי רוב השנים רק באופן חלקי) ובשל כך כונה בפי רבים בשם 'חיידר אידיש'. | ||
נכון לשנת [[תש"פ]] לומדים במוסד מעל ל500 תלמידים והוא מנוהל על ידי הרב [[בן ציון וישצקי]], תחת פיקוחו של המנהל החינוכי הרב [[יוסף הרשקוביץ]]. | נכון לשנת [[תש"פ]] לומדים במוסד מעל ל500 תלמידים והוא מנוהל על ידי הרב [[בן ציון וישצקי]], תחת פיקוחו של המנהל החינוכי הרב [[יוסף הרשקוביץ]]. | ||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
לקראת שנת הלימודים [[תשל"ג]] נוסד התלמוד תורה ביוזמת הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]], הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] והרב [[ | לקראת שנת הלימודים [[תשל"ג]] נוסד התלמוד תורה ביוזמת הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]], הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] והרב [[בן ציון וישצקי]]. סיבת הקמת התלמוד תורה היה ליצור מוסד על טהרת הקודש שנלמדים בו אך ורק מקצועות קודש מבלי ערבוב מקצועות חול, ועל כן נקרא שמו 'אהלי תורה' בדוגמת שם [[תלמוד תורה אהלי תורה קראון הייטס|המוסד בקראון הייטס]] שהוקם בהוראת הרבי כעשרים שנה קודם לכן מאותה הסיבה. | ||
בתחילה עמד המוסד בפני קשיים כלכליים בהיעדר תקציב ממשרדי הממשלה, וכן בפני מחסור בתלמידים, היות וההורים לא האמינו בהצלחתו של המוסד, ובשל כך למדו בו חמשה תלמידים בלבד שלמדו ב[[בית כנסת 'המרכזי' כפר חב"ד|בית הכנסת 'המרכזי']]. | בתחילה עמד המוסד בפני קשיים כלכליים בהיעדר תקציב ממשרדי הממשלה, וכן בפני מחסור בתלמידים, היות וההורים לא האמינו בהצלחתו של המוסד, ובשל כך למדו בו חמשה תלמידים בלבד שלמדו ב[[בית כנסת 'המרכזי' כפר חב"ד|בית הכנסת 'המרכזי']]. | ||
בשנת [[תשל"ו]] נכנס מנהל המוסד הרב [[ | בשנת [[תשל"ו]] נכנס מנהל המוסד הרב [[בן ציון וישצקי]] ל[[יחידות]] יחד עם בנו בן ה-7, ו[[הרבי]] שוחח עמו באידיש, וכשהילד לא הצליח להשיב על שאלותיו של הרבי, פנה הרבי לאביו בתמיהה: "האם לא לומדים בחיידר ב[[אידיש]]?!...", ובעקבות כך החליטה הנהלת המוסד ששפת הלימוד בתלמוד תורה תהיה אידיש. | ||
בשנת [[תש"מ]] מנו תלמידי המוסד 80 תלמידים{{הערה|על פי עדות ההנהלה, שנדפסה בהקדמה לקובץ חידושי תורה 'אהלי תורה', כפר חב"ד תש"מ.}}, והוא עדיין פעל בצריפים ובקראוונים במרכז הכפר. באותה שנה שיגר הרבי ב[[חודש שבט]] מכתב להנהלת המוסד בה הגדיר אותו "תלמוד תורה ביראת שמים"{{הערה|הובא ב[[שבועון כפר חב"ד]] גליון 4 עמוד 20.}}. רק בשנת [[תשמ"ה]] עבר הבנין למבנה קבע. | בשנת [[תש"מ]] מנו תלמידי המוסד 80 תלמידים{{הערה|על פי עדות ההנהלה, שנדפסה בהקדמה לקובץ חידושי תורה 'אהלי תורה', כפר חב"ד תש"מ.}}, והוא עדיין פעל בצריפים ובקראוונים במרכז הכפר. באותה שנה שיגר הרבי ב[[חודש שבט]] מכתב להנהלת המוסד בה הגדיר אותו "תלמוד תורה ביראת שמים"{{הערה|הובא ב[[שבועון כפר חב"ד]] גליון 4 עמוד 20.}}. רק בשנת [[תשמ"ה]] עבר הבנין למבנה קבע. | ||
[[קובץ:חדר_אידיש_כפר_חב"ד.jpeg|שמאל|250px|חדר אידיש כפר חב"ד]] | |||
בשנת [[תשע"א]] חגגו תלמידי המוסד את המעבר למבנה החדש והמפואר של התלמוד תורה{{הערה|1={{קישור חבד און ליין|62952|נחנך המשכן החדש ל"חיידר אידיש" בכפר חב"ד ● גלריה||י"ז תמוז תשע"א}}}}. | בשנת [[תשע"א]] חגגו תלמידי המוסד את המעבר למבנה החדש והמפואר של התלמוד תורה{{הערה|1={{קישור חבד און ליין|62952|נחנך המשכן החדש ל"חיידר אידיש" בכפר חב"ד ● גלריה||י"ז תמוז תשע"א}}}}. | ||
בשנת [[תש"פ]], הרחיבו והוסיפו לחידר בניין שלישי{{הערה|[ | בשנת [[תש"פ]], הרחיבו והוסיפו לחידר בניין שלישי{{הערה|[https://col.org.il/feed/p/6208 תמונות היום;כפר חב"ד:חיידר אהלי תורה בסדר ניגונים מיוחד לתוך הלילה עם המחנכים וצוות ההנהלה בליווי מוזיקלי בגג החיידר - כ"ו אלול ה׳תשפ״א{{col}}]}}, כמו כן, בשנה זו פתח הרב לוי יצחק ליפש את מבצע הדגל של החיידר "חיילי בית דוד", אשר מתמקד בהנהגה חסידית של התלמידים. | ||
תמונות היום;כפר חב"ד:חיידר אהלי תורה בסדר ניגונים מיוחד לתוך הלילה עם המחנכים וצוות ההנהלה בליווי מוזיקלי בגג החיידר - כ"ו אלול ה׳תשפ״א | |||
נכון לשנת [[תשפ"א]] מונה המוסד כ-500 תלמידים, והוא אחד מתוך שלושה תלמודי תורה הפועלים ב[[כפר חב"ד]]{{הערה|בנוסף לבית ספר יסודי לילדים שאינו מיועד בדווקא לתושבי כפר חב"ד, ומסונף באופן מלא למשרד החינוך.}}. | נכון לשנת [[תשפ"א]] מונה המוסד כ-500 תלמידים, והוא אחד מתוך שלושה תלמודי תורה הפועלים ב[[כפר חב"ד]]{{הערה|בנוסף לבית ספר יסודי לילדים שאינו מיועד בדווקא לתושבי כפר חב"ד, ומסונף באופן מלא למשרד החינוך.}}. | ||
שורה 49: | שורה 50: | ||
*הרב שלמה וישצקי - סמנכ"ל | *הרב שלמה וישצקי - סמנכ"ל | ||
*הרב [[יוסף הרשקוביץ]] - מנהל חינוכי | *הרב [[יוסף הרשקוביץ]] - מנהל חינוכי | ||
*הרב [[שניאור זלמן קוביטשעק]] - [[משפיע]] | *הרב [[שניאור זלמן קוביטשעק]] - [[משפיע]] | ||
;עוזרי מלמד - "ריש דוכנא" | ;עוזרי מלמד - "ריש דוכנא" | ||
שורה 57: | שורה 56: | ||
;מחנכים: | ;מחנכים: | ||
כיתות א': | כיתות א': | ||
*הרב | *הרב [[שלמה גרינפלד]] | ||
כיתות ב': | כיתות ב': | ||
*הרב חיים בורגן | *הרב חיים בורגן | ||
שורה 72: | שורה 70: | ||
*הרב מנחם מענדל ליסון | *הרב מנחם מענדל ליסון | ||
כיתות ו': | כיתות ו': | ||
*הרב | *הרב שייע גופין | ||
*הרב | *הרב צבי וויס | ||
כיתות ז': | כיתות ז': | ||
*הרב [[אליעזר קרוגליאק]] | *הרב [[אליעזר קרוגליאק]] | ||
*הרב מנחם מענדל הכהן | *הרב מנחם מענדל הכהן | ||
כיתות ח': | כיתות ח': | ||
*הרב | *הרב משה עוזיאל אסולין | ||
*הרב | *הרב שאול לידר | ||
כיתות ט': | כיתות ט': | ||
*הרב [[דוד פלדמן (כפר חב"ד)|דוד פלדמן]] | *הרב [[דוד פלדמן (כפר חב"ד)|דוד פלדמן]] | ||
שורה 85: | שורה 83: | ||
כיתות י': | כיתות י': | ||
*הרב [[דוד זילברשטרום]] | *הרב [[דוד זילברשטרום]] | ||
*הרב | *הרב לוי זילברשטרום | ||
;מורים אחה"צ: | ;מורים אחה"צ: | ||
כיתות ה': | כיתות ה': | ||
שורה 95: | שורה 93: | ||
כיתות ז': | כיתות ז': | ||
*הרב שאול לידר | *הרב שאול לידר | ||
*הרב | *הרב | ||
כיתות ח': | כיתות ח': | ||
*הרב | *הרב שניאור זלמן קוביטשעק | ||
* | * | ||
כיתות ט': | כיתות ט': | ||
*הרב | *הרב לוי יצחק זילברשטרום | ||
*הרב [[פנחס סלפושניק]] | *הרב [[פנחס סלפושניק]] | ||
כיתות יו"ד : | כיתות יו"ד : | ||
*הרב יוסף יצחק חמו | *הרב יוסף יצחק חמו | ||
*הרב משה אסולין | *הרב משה עזריאל אסולין | ||
}} | }} | ||
==צוות המוסד בעבר== | |||
;חברי הנהלה: | ;חברי הנהלה: | ||
*הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] | *הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] | ||
*הרב [[אהרן הלפרין]] | *הרב [[אהרן הלפרין]] | ||
*הרב [[יונה לבנהרץ]] | *הרב [[יונה לבנהרץ]] | ||
*הרב [[שמשון אשכנזי]]{{הערה|ניהל את החידר בשנת [[תשמ"א]], כך עולה מההקדמה לקובץ חידושים וביאורים שיצא לאור על ידי החידר באותה שנה. אינו מחסידי חב"ד. בהמשך, היה מנהל | *הרב [[שמשון אשכנזי]]{{הערה|ניהל את החידר בשנת [[תשמ"א]], כך עולה מההקדמה לקובץ חידושים וביאורים שיצא לאור על ידי החידר באותה שנה. אינו מחסידי חב"ד. בהמשך, היה מנהל ה[[תלמוד תורה כפר חב"ד|תלמוד תורה בכפר חב"ד]]}} | ||
*הרב [[יונתן בנימין בורגן]] | *הרב [[יונתן בנימין בורגן]] | ||
*הרב חיים בן ציון וישצקי | |||
;מורים: | ;מורים: | ||
*הרב [[אהרן דב הלפרין]] | *הרב [[אהרן דב הלפרין]] | ||
שורה 120: | שורה 119: | ||
*הרב [[שלום דובער מישולובין]] | *הרב [[שלום דובער מישולובין]] | ||
*הרב [[יעקב אצרף]] | *הרב [[יעקב אצרף]] | ||
*הרב צבי הרשקוביץ | *הרב [[צבי הרשקוביץ]] | ||
*הרב חיים משה אלפרוביץ' | *הרב חיים משה אלפרוביץ' | ||
*הרב [[משה יצחק רוזנפלד]] | *הרב [[משה יצחק רוזנפלד]] | ||
*הרב וולוסוב | |||
*הרב בניידמן | |||
*הרב רויטמן | |||
*הרב ניימרק | |||
*הרב אברהם סטניסלבסקי | |||
*הרב לסקר | |||
*הרב ברוך שלום זוהר | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[תלמוד תורה כפר חב"ד]] | *[[תלמוד תורה כפר חב"ד]] | ||
*[[חדר | *[[חדר אור ליובאוויטש]] | ||
*[[תלמוד תורה אהלי תורה קראון הייטס]] | *[[תלמוד תורה אהלי תורה קראון הייטס]] | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[https://col.org.il/news/139580 150 תלמידי חדר 'אהלי תורה' שיננו 12 פרקי תניא בע"פ {{col}}] | *[https://col.org.il/news/139580 150 תלמידי חדר 'אהלי תורה' שיננו 12 פרקי תניא בע"פ {{col}}] | ||
*[https://col.org.il/news/147253 הכתבת השתוממה: איך מלמדים קריאה כבר מגיל 4?{{וידאו}}{{COL}}] | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מוסדות וארגונים בכפר חב"ד]] | [[קטגוריה:מוסדות וארגונים בכפר חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:תלמודי תורה]] | [[קטגוריה:תלמודי תורה]] |
גרסה אחרונה מ־16:11, 31 ביולי 2024
אהלי תורה כפר חב"ד | |
---|---|
![]() מעמד חלוקת התעודות של סיום המבצע השנתי ללימוד משניות בע"פ - "דעם רבינ'ס קינדער" | |
אפיון | מוסדות חינוך על טהרת הקודש, לימוד אידיש |
תאריך יסוד | תשל"ג |
מיקום | כפר חב"ד |
מייסד | המשפיע מנחם מענדל פוטרפס, ר' משה וישצקי |
מנכ"ל | הרב משה וישצקי |
מנהל גשמי | בן ציון וישצקי |
מנהל חינוכי | יוסף הרשקוביץ |
מספר תלמידים | 500 |
חיידר אהלי תורה - אהלי מנחם - כפר חב"ד (מכונה גם: חיידר אידיש) הינו מוסד חינוכי שהוקם ביוזמת הרב מנחם מענדל פוטרפס, הרב מרדכי שמואל אשכנזי והרב בן ציון וישצקי בכפר חב"ד מתוך מטרה להעניק לילדים חינוך טהור המושתת על לימודי קודש בלבד. במשך שנים רבות שפת הלימוד במוסד הייתה אידיש (אם כי רוב השנים רק באופן חלקי) ובשל כך כונה בפי רבים בשם 'חיידר אידיש'.
נכון לשנת תש"פ לומדים במוסד מעל ל500 תלמידים והוא מנוהל על ידי הרב בן ציון וישצקי, תחת פיקוחו של המנהל החינוכי הרב יוסף הרשקוביץ.
היסטוריהעריכה
לקראת שנת הלימודים תשל"ג נוסד התלמוד תורה ביוזמת הרב מנחם מענדל פוטרפס, הרב מרדכי שמואל אשכנזי והרב בן ציון וישצקי. סיבת הקמת התלמוד תורה היה ליצור מוסד על טהרת הקודש שנלמדים בו אך ורק מקצועות קודש מבלי ערבוב מקצועות חול, ועל כן נקרא שמו 'אהלי תורה' בדוגמת שם המוסד בקראון הייטס שהוקם בהוראת הרבי כעשרים שנה קודם לכן מאותה הסיבה.
בתחילה עמד המוסד בפני קשיים כלכליים בהיעדר תקציב ממשרדי הממשלה, וכן בפני מחסור בתלמידים, היות וההורים לא האמינו בהצלחתו של המוסד, ובשל כך למדו בו חמשה תלמידים בלבד שלמדו בבית הכנסת 'המרכזי'.
בשנת תשל"ו נכנס מנהל המוסד הרב בן ציון וישצקי ליחידות יחד עם בנו בן ה-7, והרבי שוחח עמו באידיש, וכשהילד לא הצליח להשיב על שאלותיו של הרבי, פנה הרבי לאביו בתמיהה: "האם לא לומדים בחיידר באידיש?!...", ובעקבות כך החליטה הנהלת המוסד ששפת הלימוד בתלמוד תורה תהיה אידיש.
בשנת תש"מ מנו תלמידי המוסד 80 תלמידים[1], והוא עדיין פעל בצריפים ובקראוונים במרכז הכפר. באותה שנה שיגר הרבי בחודש שבט מכתב להנהלת המוסד בה הגדיר אותו "תלמוד תורה ביראת שמים"[2]. רק בשנת תשמ"ה עבר הבנין למבנה קבע.
בשנת תשע"א חגגו תלמידי המוסד את המעבר למבנה החדש והמפואר של התלמוד תורה[3].
בשנת תש"פ, הרחיבו והוסיפו לחידר בניין שלישי[4], כמו כן, בשנה זו פתח הרב לוי יצחק ליפש את מבצע הדגל של החיידר "חיילי בית דוד", אשר מתמקד בהנהגה חסידית של התלמידים.
נכון לשנת תשפ"א מונה המוסד כ-500 תלמידים, והוא אחד מתוך שלושה תלמודי תורה הפועלים בכפר חב"ד[5].
משנת תשפ"ב, מתקיימת פעם בשנה שבת חסידית למצטייני הארגון 'חיילי בית דוד'. בתשפ"ב היה זה בקמפוס כפר סיטרין[6] .
לקראת פסח תשפ"ב, יצא לאור קובץ חידושים ופלפולים של תלמידי החיידר בשם "קובץ תורת אהלי תורה".
צוות המוסדעריכה
- הנהלה
- הרב חיים בן ציון וישצקי - מנכ"ל
- הרב שלמה וישצקי - סמנכ"ל
- הרב יוסף הרשקוביץ - מנהל חינוכי
- הרב שניאור זלמן קוביטשעק - משפיע
- עוזרי מלמד - "ריש דוכנא"
- הרב חיים בן נתן
- הרב משה מיידנצ'יק
- מחנכים
כיתות א':
- הרב שלמה גרינפלד
כיתות ב':
- הרב חיים בורגן
- הרב אפרים פישל הניג
כיתות ג':
- הרב לוי יצחק סוסובר
- הרב יהודה קוזלובסקי
כיתות ד':
- הרב מנחם מענדל הרשקוביץ
- הרב לוי לוין
כיתות ה':
- הרב לוי יצחק ליפש
- הרב מנחם מענדל ליסון
כיתות ו':
- הרב שייע גופין
- הרב צבי וויס
כיתות ז':
- הרב אליעזר קרוגליאק
- הרב מנחם מענדל הכהן
כיתות ח':
- הרב משה עוזיאל אסולין
- הרב שאול לידר
כיתות ט':
- הרב דוד פלדמן
- הרב יוסף יצחק חמו
כיתות י':
- הרב דוד זילברשטרום
- הרב לוי זילברשטרום
- מורים אחה"צ
כיתות ה':
- הרב מנחם מענדל ליסון
- הרב אפרים פישל הניג
כיתות ו':
כיתות ז':
- הרב שאול לידר
- הרב
כיתות ח':
- הרב שניאור זלמן קוביטשעק
כיתות ט':
- הרב לוי יצחק זילברשטרום
- הרב פנחס סלפושניק
כיתות יו"ד :
- הרב יוסף יצחק חמו
- הרב משה עזריאל אסולין
צוות המוסד בעברעריכה
- חברי הנהלה
- הרב מרדכי שמואל אשכנזי
- הרב אהרן הלפרין
- הרב יונה לבנהרץ
- הרב שמשון אשכנזי[7]
- הרב יונתן בנימין בורגן
- הרב חיים בן ציון וישצקי
- מורים
- הרב אהרן דב הלפרין
- הרב מיכאל טייב
- הרב זלמן גופין
- הרב שלום דובער מישולובין
- הרב יעקב אצרף
- הרב צבי הרשקוביץ
- הרב חיים משה אלפרוביץ'
- הרב משה יצחק רוזנפלד
- הרב וולוסוב
- הרב בניידמן
- הרב רויטמן
- הרב ניימרק
- הרב אברהם סטניסלבסקי
- הרב לסקר
- הרב ברוך שלום זוהר
ראו גםעריכה
קישורים חיצונייםעריכה
הערות שוליים
- ↑ על פי עדות ההנהלה, שנדפסה בהקדמה לקובץ חידושי תורה 'אהלי תורה', כפר חב"ד תש"מ.
- ↑ הובא בשבועון כפר חב"ד גליון 4 עמוד 20.
- ↑ נחנך המשכן החדש ל"חיידר אידיש" בכפר חב"ד ● גלריה - באתר י"ז תמוז תשע"א
- ↑ תמונות היום;כפר חב"ד:חיידר אהלי תורה בסדר ניגונים מיוחד לתוך הלילה עם המחנכים וצוות ההנהלה בליווי מוזיקלי בגג החיידר - כ"ו אלול ה׳תשפ״א
- ↑ בנוסף לבית ספר יסודי לילדים שאינו מיועד בדווקא לתושבי כפר חב"ד, ומסונף באופן מלא למשרד החינוך.
- ↑ שבת האחדות של תלמידי חיידר 'אהלי תורה' בכפר חב"ד • צפו
- ↑ ניהל את החידר בשנת תשמ"א, כך עולה מההקדמה לקובץ חידושים וביאורים שיצא לאור על ידי החידר באותה שנה. אינו מחסידי חב"ד. בהמשך, היה מנהל התלמוד תורה בכפר חב"ד