מילתא דבדיחותא: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "קטגוריה:חסידות" ב־"קטגוריה:תורת החסידות") |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (חב"דפדיה הומור היא למשתמשים ולא אמורה להיות כך לכולם... ביטול גרסה 648182 של צוברענגען משיח (שיחה)) תגית: ביטול |
||
(3 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
==הגדרת המושג== | ==הגדרת המושג== | ||
בשונה מהמילה "בדיחה" בעברית שמשמשת לעיתים גם אימרות שהם [[ליצנות]] כפשוטה, הרי ש"מילתא דבדיחותא" הוא כינוי לדברים המביאים לידי שמחה, ולא לדברים המביאים לידי הוללות קלות ראש שהם מצד הקליפה, ולא זאת בלבד אלא שהיא קליפה עצמית שהיא שורש לכל הקליפות{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/b2/1/1/143d&search= | בשונה מהמילה "בדיחה" בעברית שמשמשת לעיתים גם אימרות שהם [[ליצנות]] כפשוטה, הרי ש"מילתא דבדיחותא" הוא כינוי לדברים המביאים לידי שמחה, ולא לדברים המביאים לידי הוללות קלות ראש שהם מצד הקליפה, ולא זאת בלבד אלא שהיא קליפה עצמית שהיא שורש לכל הקליפות{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/b2/1/1/143d&search=בדיחותא תורת חיים תולדות ד"ה ואלה תולדות יצחק]}}. לדוגמא אנו מוצאים את הכתוב בזוהר "דוד מלכא בדיחא דמלכא הוי", ומפרש המגיד ממעזריטש "שהיה משמחו במלתא דבדיחותא בשירות ותשבחות ומזמורים, שהיה מזמר בהם הקליפות. ובזה העביר פנים של זעם והכעס מהמלך. ובראות המקטריגים כי המלך נתרצה ברצון ושמחה, נסתתמו דבריהם וברחו להם, ומליצי הטוב נתגברו, ויוצא לאור משפטם"{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/magid/ot/45/261&search=בדיחותא אור תורה תהלים רסא]}}. המילתא דבדיחותא היא כעין "שיחת חולין של תלמידי חכמים", ענינים הנוגעים ושייכים לחכמה אבל נאמרים בדרך בדיחותא, ולכן ענין זה שייך דווקא לתלמידי חכמים שאצלם המילתא דבדיחותא הוא בבחינת [[נובלות התורה]], אבל אצל אחרים הוא שטות ממש{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/zz/dm/1/45/105a&search=בדיחותא דרך מצותיך מצות תגלחת המצורע קה, א]}}. לפי שהגם שהחכמה שבשיחה שלו מעט מזעיר היא - כמו מילתא דבדיחותא שנקרא גלייך ווערטיל - מאד בבחינת הקטנות, אבל בזה דוקא לעומק כח תוקף חכמתו בעצם כח המשכיל שאי אפשר שיבא בגלוי בכלי שכלו בדברי חכמה, לפי שכל הגבוה יותר בעצם כח החכמה ימצא יותר בחינת חכמה בנובלות שבשיחה שלו, וכל שאינו גבוה כ"כ אין חכמה ושכל שבשיחתו כל כך בנובלות דוקא ניכר רוממות מעלת העצמות יותר מגופ' של חכמה שבו והוא מטעם הנ"ל בהתלבשות עומק השכל שא"י לבא בדבור רק במשלים וחידות דוקא כו'{{הערה|תורת חיים פרשת לך לך פב, ד.}}. | ||
==התועלת בעבודת השם== | ==התועלת בעבודת השם== | ||
כאשר אדמו"ר הזקן מונה בספר התניא את הפעולות בגשמיות שכשעושים אותם לשם עבודת ה' הם עולים לקדושה, הוא מונה כדוגמא אדם האומר מילתא דבדיחותא לעבודת השם כדי לפתוח לבו, כמו [[רבא]] שהיה נוהג לעשות כן לפני הלימוד ואחר כך היה לומד מתוך היראה. | כאשר אדמו"ר הזקן מונה בספר התניא את הפעולות בגשמיות שכשעושים אותם לשם עבודת ה' הם עולים לקדושה, הוא מונה כדוגמא אדם האומר מילתא דבדיחותא לעבודת השם כדי לפתוח לבו, כמו [[רבא]] שהיה נוהג לעשות כן לפני הלימוד ואחר כך היה לומד מתוך היראה. | ||
[[הבעל שם טוב]] מבאר כי התועלת במילתא דבדיחותא, הוא שכאשר יש לאדם [[מוחין דקטנות]] הוא אינו יכול לעבוד את השם, ועל ידי שאדם אומר מילתא דבדיחותא אפילו במילי דעלמא, הוא נכנס לענין של גדלות ויציאה ממיצרי הנפש, וכך יכול לעבוד את ה' בגדלות{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/bsht/kst/1/37&search= | [[הבעל שם טוב]] מבאר כי התועלת במילתא דבדיחותא, הוא שכאשר יש לאדם [[מוחין דקטנות]] הוא אינו יכול לעבוד את השם, ועל ידי שאדם אומר מילתא דבדיחותא אפילו במילי דעלמא, הוא נכנס לענין של גדלות ויציאה ממיצרי הנפש, וכך יכול לעבוד את ה' בגדלות{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/bsht/kst/1/37&search=בדיחותא כתר שם טוב בשם בן פורת יוסף תולדות מט, ג]}}. | ||
במקום מסויים מפרש אדמו"ר האמצעי כי לא זאת בלבד שבקדושה מילתא דבדיחותא היא דבר טוב, אלא שיש דרגה גבוהה יותר של "בדחי דמלכא" שהיא שעשועים עצמיית בעצם המלך, והיא שורש לכל הקדושה והיא דרגה יותר מ[[אהבה בתענוגים]], והיא לעומת ה[[ליצנות]] בטומאה שהיא שורש לכל הקליפות ולכל החטאים{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/s1/4/1/137a&search= | במקום מסויים מפרש אדמו"ר האמצעי כי לא זאת בלבד שבקדושה מילתא דבדיחותא היא דבר טוב, אלא שיש דרגה גבוהה יותר של "בדחי דמלכא" שהיא שעשועים עצמיית בעצם המלך, והיא שורש לכל הקדושה והיא דרגה יותר מ[[אהבה בתענוגים]], והיא לעומת ה[[ליצנות]] בטומאה שהיא שורש לכל הקליפות ולכל החטאים{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/s1/4/1/137a&search=בדיחותא תורת חיים בשלח ד"ה ויהי בשלח פרעה קלג, ד]}}. | ||
==לעתיד לבוא== | ==לעתיד לבוא== | ||
המילתא דבדיחותא משמעותה שחוק ותענוג הבא על ידי דבר חידוש מסויים, ולכן היא משמשת בחסידות כמשל לשעשועים שיתגלו לעתיד לבא מכל עבודת הצדיקים בימי הגלות{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/b1/5/2/128a&search= | המילתא דבדיחותא משמעותה שחוק ותענוג הבא על ידי דבר חידוש מסויים, ולכן היא משמשת בחסידות כמשל לשעשועים שיתגלו לעתיד לבא מכל עבודת הצדיקים בימי הגלות{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaam/tch/b1/5/2/128a&search=בדיחותא תורת חיים קכה, א]}}. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מושגים כלליים]] | [[קטגוריה:מושגים כלליים]] | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | [[קטגוריה:תורת החסידות]] |
גרסה אחרונה מ־23:46, 9 במאי 2024
מילתא דבדיחותא הוא כינוי בחז"ל לאימרה המשמחת ומרחיבה את הדעת, היא משתייכת לקליפת נוגה העולה לקדושה כשמשתמשים בה לעבודת השם.
הגדרת המושג[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשונה מהמילה "בדיחה" בעברית שמשמשת לעיתים גם אימרות שהם ליצנות כפשוטה, הרי ש"מילתא דבדיחותא" הוא כינוי לדברים המביאים לידי שמחה, ולא לדברים המביאים לידי הוללות קלות ראש שהם מצד הקליפה, ולא זאת בלבד אלא שהיא קליפה עצמית שהיא שורש לכל הקליפות[1]. לדוגמא אנו מוצאים את הכתוב בזוהר "דוד מלכא בדיחא דמלכא הוי", ומפרש המגיד ממעזריטש "שהיה משמחו במלתא דבדיחותא בשירות ותשבחות ומזמורים, שהיה מזמר בהם הקליפות. ובזה העביר פנים של זעם והכעס מהמלך. ובראות המקטריגים כי המלך נתרצה ברצון ושמחה, נסתתמו דבריהם וברחו להם, ומליצי הטוב נתגברו, ויוצא לאור משפטם"[2]. המילתא דבדיחותא היא כעין "שיחת חולין של תלמידי חכמים", ענינים הנוגעים ושייכים לחכמה אבל נאמרים בדרך בדיחותא, ולכן ענין זה שייך דווקא לתלמידי חכמים שאצלם המילתא דבדיחותא הוא בבחינת נובלות התורה, אבל אצל אחרים הוא שטות ממש[3]. לפי שהגם שהחכמה שבשיחה שלו מעט מזעיר היא - כמו מילתא דבדיחותא שנקרא גלייך ווערטיל - מאד בבחינת הקטנות, אבל בזה דוקא לעומק כח תוקף חכמתו בעצם כח המשכיל שאי אפשר שיבא בגלוי בכלי שכלו בדברי חכמה, לפי שכל הגבוה יותר בעצם כח החכמה ימצא יותר בחינת חכמה בנובלות שבשיחה שלו, וכל שאינו גבוה כ"כ אין חכמה ושכל שבשיחתו כל כך בנובלות דוקא ניכר רוממות מעלת העצמות יותר מגופ' של חכמה שבו והוא מטעם הנ"ל בהתלבשות עומק השכל שא"י לבא בדבור רק במשלים וחידות דוקא כו'[4].
התועלת בעבודת השם[עריכה | עריכת קוד מקור]
כאשר אדמו"ר הזקן מונה בספר התניא את הפעולות בגשמיות שכשעושים אותם לשם עבודת ה' הם עולים לקדושה, הוא מונה כדוגמא אדם האומר מילתא דבדיחותא לעבודת השם כדי לפתוח לבו, כמו רבא שהיה נוהג לעשות כן לפני הלימוד ואחר כך היה לומד מתוך היראה.
הבעל שם טוב מבאר כי התועלת במילתא דבדיחותא, הוא שכאשר יש לאדם מוחין דקטנות הוא אינו יכול לעבוד את השם, ועל ידי שאדם אומר מילתא דבדיחותא אפילו במילי דעלמא, הוא נכנס לענין של גדלות ויציאה ממיצרי הנפש, וכך יכול לעבוד את ה' בגדלות[5].
במקום מסויים מפרש אדמו"ר האמצעי כי לא זאת בלבד שבקדושה מילתא דבדיחותא היא דבר טוב, אלא שיש דרגה גבוהה יותר של "בדחי דמלכא" שהיא שעשועים עצמיית בעצם המלך, והיא שורש לכל הקדושה והיא דרגה יותר מאהבה בתענוגים, והיא לעומת הליצנות בטומאה שהיא שורש לכל הקליפות ולכל החטאים[6].
לעתיד לבוא[עריכה | עריכת קוד מקור]
המילתא דבדיחותא משמעותה שחוק ותענוג הבא על ידי דבר חידוש מסויים, ולכן היא משמשת בחסידות כמשל לשעשועים שיתגלו לעתיד לבא מכל עבודת הצדיקים בימי הגלות[7].