תבנית:היום יום/ט"ו אדר א': הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) מ (שוחזר מעריכות של רוסיהאוקראינה (שיחה) לעריכה האחרונה של חלוקת קונטרסים) תגית: שחזור |
||
(5 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
''שושן פורים קטן. אין אומרים תחנון. רושמים על הלחם קודם ברכת המוציא, אבל נזהרים שלא לחתוך. גם בקדוש על הפת אומרים "סברי מרנן".''' | ''שושן פורים קטן. אין אומרים תחנון. רושמים על הלחם קודם ברכת המוציא, אבל נזהרים שלא לחתוך. גם בקדוש על הפת אומרים "סברי מרנן".''' | ||
אויף [[לעתיד לבוא]] שטעהט: "אבן מקיר תזעק וכפיס מעץ יעננה". איצטער שווייגט דער [[דומם]], מ'טרעט אויף איהם און ער שווייגט. אבער עס וועט קומען א צייט אין דעם [[גילוי]] פון לעתיד, וואס דער דומם וועט אנהויבען ריידען, דערציילען, און ער וועט מאנען, אויב מען האט גייענדיג ניט געטראכט אדער גערעדט דברי [[תורה]], פארוואס האט מען אויף אים געטראטען. | אויף [[לעתיד לבוא]] שטעהט: "[[אבן מקיר תזעק]] וכפיס מעץ יעננה". איצטער שווייגט דער [[דומם]], מ'טרעט אויף איהם און ער שווייגט. אבער עס וועט קומען א צייט אין דעם [[גילוי]] פון לעתיד, וואס דער דומם וועט אנהויבען ריידען, דערציילען, און ער וועט מאנען, אויב מען האט גייענדיג ניט געטראכט אדער גערעדט דברי [[תורה]], פארוואס האט מען אויף אים געטראטען. | ||
די ערד וואס מען טרעט אויף איהר, ווארט טויזענטער יאהרען, פון ששת ימי בראשית, און עס טרעטען אויף איהר דערווייל כמה ברואים בעלי חיים כו', ביז עס וועט דארט טרעטען א [[יהודי|איד]], צוויי אידען, און וועלען ריידען א דבר תורה. | די ערד וואס מען טרעט אויף איהר, ווארט טויזענטער יאהרען, פון ששת ימי בראשית, און עס טרעטען אויף איהר דערווייל כמה ברואים בעלי חיים כו', ביז עס וועט דארט טרעטען א [[יהודי|איד]], צוויי אידען, און וועלען ריידען א דבר תורה. ובאם לאו - זאגט זי: דו ביזט דאך אויך ווי א בהמה. | ||
---- | ---- | ||
'''תרגום מ[[אידיש]]''': על [[לעתיד לבוא]] כתוב: "אבן מקיר תזעק וכפיס מעץ יעננה". עכשיו שותק ה[[דומם]], דורכים עליו והוא שותק. אבל יבוא זמן ב[[גילוי]] של לעתיד, שהדומם יתחיל לדבר, לספר, והוא ידרוש, באם בעת ההליכה לא חשבו או דיברו דברי [[תורה]], למה דרכו עליו. | '''תרגום מ[[אידיש]]''': על [[לעתיד לבוא]] כתוב: "[[אבן מקיר תזעק]] וכפיס מעץ יעננה". עכשיו שותק ה[[דומם]], דורכים עליו והוא שותק. אבל יבוא זמן ב[[גילוי]] של לעתיד, שהדומם יתחיל לדבר, לספר, והוא ידרוש, באם בעת ההליכה לא חשבו או דיברו דברי [[תורה]], למה דרכו עליו. | ||
האדמה | האדמה עליה דורכים, ממתינה אלפי שנים, מששת ימי בראשית, כאשר בינתיים דורכים עליה כמה ברואים בעלי חיים כו', עד שידרוך עליו [[יהודי]], שני יהודים, וידברו דבר תורה. ובאם לאו - אומרת היא: הרי אתה כמו בהמה! | ||
<noinclude>{{סדרה|הקודם=[[תבנית:היום יום/י"ד אדר א'|י"ד אדר א']]|הבא=[[תבנית:היום יום/ט"ז אדר א'|ט"ז אדר א']]}}[[קטגוריה:היום יום|ד]]</noinclude> |
גרסה אחרונה מ־11:39, 21 באוקטובר 2022
שושן פורים קטן. אין אומרים תחנון. רושמים על הלחם קודם ברכת המוציא, אבל נזהרים שלא לחתוך. גם בקדוש על הפת אומרים "סברי מרנן".'
אויף לעתיד לבוא שטעהט: "אבן מקיר תזעק וכפיס מעץ יעננה". איצטער שווייגט דער דומם, מ'טרעט אויף איהם און ער שווייגט. אבער עס וועט קומען א צייט אין דעם גילוי פון לעתיד, וואס דער דומם וועט אנהויבען ריידען, דערציילען, און ער וועט מאנען, אויב מען האט גייענדיג ניט געטראכט אדער גערעדט דברי תורה, פארוואס האט מען אויף אים געטראטען.
די ערד וואס מען טרעט אויף איהר, ווארט טויזענטער יאהרען, פון ששת ימי בראשית, און עס טרעטען אויף איהר דערווייל כמה ברואים בעלי חיים כו', ביז עס וועט דארט טרעטען א איד, צוויי אידען, און וועלען ריידען א דבר תורה. ובאם לאו - זאגט זי: דו ביזט דאך אויך ווי א בהמה.
תרגום מאידיש: על לעתיד לבוא כתוב: "אבן מקיר תזעק וכפיס מעץ יעננה". עכשיו שותק הדומם, דורכים עליו והוא שותק. אבל יבוא זמן בגילוי של לעתיד, שהדומם יתחיל לדבר, לספר, והוא ידרוש, באם בעת ההליכה לא חשבו או דיברו דברי תורה, למה דרכו עליו.
האדמה עליה דורכים, ממתינה אלפי שנים, מששת ימי בראשית, כאשר בינתיים דורכים עליה כמה ברואים בעלי חיים כו', עד שידרוך עליו יהודי, שני יהודים, וידברו דבר תורה. ובאם לאו - אומרת היא: הרי אתה כמו בהמה!
הקודם: י"ד אדר א' |
{{{רשימה}}} | הבא: ט"ז אדר א' |