אפרים זלמן ראזומנע: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "{{הערת שוליים|" ב־"{{הערה|") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה |
||
(5 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
הרב ראזומנע נולד לאביו ר' דובער וגדל ב[[עיירה]] סמילא. לימים היה לתלמידו של הגאון הגדול רבי יעקב מסמילא שהיה בקשר עם [[אדמו"ר הזקן]], ואף | הרב ראזומנע נולד לאביו ר' דובער וגדל ב[[עיירה]] סמילא. לימים היה לתלמידו של הגאון הגדול רבי יעקב מסמילא שהיה בקשר עם [[אדמו"ר הזקן]], ואף הייתה ביניהם התכתבות הלכתית. | ||
ב[[חודש סיון]] [[תקס"ז]], בגיל שש עשרה, היה בין החסידים הרבים שהשתתפו ב[[החתונה הגדולה בז'לובין|חתונה הגדולה בז'לובין]] של נכדי [[אדמו"ר הזקן]] ורבי [[לוי יצחק מברדיטשוב]]. את אחד המאמרים שאמר אדמו"ר הזקן ב[[שבת]] שבע ברכות (י"ד בסיון תקס"ז) על הפסוק "נשא את ראש בני גרשון" העלה על הכתב בשנת תק"ע, בהיותו נער כבן תשע עשרה שנים, והוסיף עליו שירים לכבוד אדמו"ר הזקן ובנו אדמו"ר האמצעי. | ב[[חודש סיון]] [[תקס"ז]], בגיל שש עשרה, היה בין החסידים הרבים שהשתתפו ב[[החתונה הגדולה בז'לובין|חתונה הגדולה בז'לובין]] של נכדי [[אדמו"ר הזקן]] ורבי [[לוי יצחק מברדיטשוב]]. את אחד המאמרים שאמר אדמו"ר הזקן ב[[שבת]] [[שבע ברכות]] (י"ד בסיון תקס"ז) על הפסוק "נשא את ראש בני גרשון" העלה על הכתב בשנת תק"ע, בהיותו נער כבן תשע עשרה שנים, והוסיף עליו שירים לכבוד אדמו"ר הזקן ובנו [[אדמו"ר האמצעי]]. | ||
בשנת [[תקע"א]] התמנה הרב ראזומנע לרבה של [[ניקולייב]]. זאת לאחר פגישה אישית עם הצאר ניקולאי שהתרשם מאד מאישיותו ואף אמר עליו כי הוא "יהודי ראזומנע", כלומר, יהודי נבון וחכם. הרב ראזומנע כיהן בעיר הן כרב הרוחני והן כרב מטעם השלטונות. | בשנת [[תקע"א]] התמנה הרב ראזומנע לרבה של [[ניקולייב]]. זאת לאחר פגישה אישית עם הצאר ניקולאי שהתרשם מאד מאישיותו ואף אמר עליו כי הוא "יהודי ראזומנע", כלומר, יהודי נבון וחכם. הרב ראזומנע כיהן בעיר הן כרב הרוחני והן כרב מטעם השלטונות. | ||
אין מידע רב על תקופת כהונתו כרבה של ניקולייב, אך שמו ושם בנו הרב משה שמואל מצויים מספר פעמים ב"פנקס חברא ש"ס" של ניקולייב ובו תיעוד על השנים תר"ה עד תרכ"א. | אין מידע רב על תקופת כהונתו כרבה של ניקולייב, אך שמו ושם בנו הרב משה שמואל מצויים מספר פעמים ב"פנקס חברא ש"ס" של ניקולייב ובו תיעוד על השנים [[תר"ה]] עד [[תרכ"א]]. | ||
נפטר לערך בשנת [[תר"כ]]. | נפטר לערך בשנת [[תר"כ]]. | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
שניים מצאצאיו של הרב אפרים זלמן התפרסמו בשנים הבאות: | שניים מצאצאיו של הרב אפרים זלמן התפרסמו בשנים הבאות: | ||
* הנכד ר' אפרים זלמן רזומני, בן בנו ר' חיים חייקל. נודע כחזן ומלחין אשר כבר בבחרותו נחשב לחזן גדול ומבטיח. במשך שנים רבות הופיע בכל רחבי אירופה. נפטר בשנת תרס"ה. | * הנכד ר' אפרים זלמן רזומני, בן בנו ר' חיים חייקל. נודע כחזן ומלחין אשר כבר בבחרותו נחשב לחזן גדול ומבטיח. במשך שנים רבות הופיע בכל רחבי [[אירופה]]. נפטר בשנת [[תרס"ה]]. | ||
*נין הרב ראזומנע, הוא מר יעקב גרושווסקי, עורך דין מפורסם וסופר 'המודיע' (שיצא לאור ב[[פולטבה]] | *נין הרב ראזומנע, הוא מר יעקב גרושווסקי, עורך דין מפורסם וסופר 'המודיע' (שיצא לאור ב[[פולטבה]] שב[[אוקראינה]]). | ||
==לקריאה נוספת== | |||
*הרב [[אליהו יוחנן גוראריה]], '''[[אוצר חסידי חב"ד (סדרת ספרים)|אוצר חסידי חב"ד]]''' ח"א עמ' 57-60 | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
גרסה אחרונה מ־05:08, 14 ביולי 2024
הרב אפרים זלמן ראזומנע (בערך תקנ"א - בערך תר"כ) היה מחסידי אדמו"ר הזקן ורבה של ניקולייב במשך כיובל שנים.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב ראזומנע נולד לאביו ר' דובער וגדל בעיירה סמילא. לימים היה לתלמידו של הגאון הגדול רבי יעקב מסמילא שהיה בקשר עם אדמו"ר הזקן, ואף הייתה ביניהם התכתבות הלכתית.
בחודש סיון תקס"ז, בגיל שש עשרה, היה בין החסידים הרבים שהשתתפו בחתונה הגדולה בז'לובין של נכדי אדמו"ר הזקן ורבי לוי יצחק מברדיטשוב. את אחד המאמרים שאמר אדמו"ר הזקן בשבת שבע ברכות (י"ד בסיון תקס"ז) על הפסוק "נשא את ראש בני גרשון" העלה על הכתב בשנת תק"ע, בהיותו נער כבן תשע עשרה שנים, והוסיף עליו שירים לכבוד אדמו"ר הזקן ובנו אדמו"ר האמצעי.
בשנת תקע"א התמנה הרב ראזומנע לרבה של ניקולייב. זאת לאחר פגישה אישית עם הצאר ניקולאי שהתרשם מאד מאישיותו ואף אמר עליו כי הוא "יהודי ראזומנע", כלומר, יהודי נבון וחכם. הרב ראזומנע כיהן בעיר הן כרב הרוחני והן כרב מטעם השלטונות.
אין מידע רב על תקופת כהונתו כרבה של ניקולייב, אך שמו ושם בנו הרב משה שמואל מצויים מספר פעמים ב"פנקס חברא ש"ס" של ניקולייב ובו תיעוד על השנים תר"ה עד תרכ"א.
נפטר לערך בשנת תר"כ.
ספרו הר אפרים[עריכה | עריכת קוד מקור]
כשלושים ושבע שנה לאחר פטירתו, בשנת תרנ"ז הוציא בנו הרב משה שמואל ראזומנע את הספר "הר אפרים" ובו מאמר מיוחד על הרב שאול וואהל, אליו מתייחס המחבר, אמרות המחבר וכן מאמר החסידות של אדמו"ר הזקן והשירים לכבוד אדמו"ר הזקן ואדמו"ר האמצעי.
מצאצאיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בנו הרב משה שמואל היה מ"ץ בסווסטופול[1].
שניים מצאצאיו של הרב אפרים זלמן התפרסמו בשנים הבאות:
- הנכד ר' אפרים זלמן רזומני, בן בנו ר' חיים חייקל. נודע כחזן ומלחין אשר כבר בבחרותו נחשב לחזן גדול ומבטיח. במשך שנים רבות הופיע בכל רחבי אירופה. נפטר בשנת תרס"ה.
- נין הרב ראזומנע, הוא מר יעקב גרושווסקי, עורך דין מפורסם וסופר 'המודיע' (שיצא לאור בפולטבה שבאוקראינה).
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב אליהו יוחנן גוראריה, אוצר חסידי חב"ד ח"א עמ' 57-60